Oxazepam
Oxazepam | |
![]() | |
![]() | |
Identificare | |
---|---|
Număr CAS | 604-75-1[1][2] ![]() |
PubChem | 4616[3] ![]() |
DrugBank | DB00842 ![]() |
ChemSpider | 4455[4] ![]() |
UNII | 6GOW6DWN2A[2] ![]() |
KEGG | C07359[5] ![]() |
ChEMBL | CHEMBL568[6] ![]() |
Cod ATC | N05BA04[7] ![]() |
SMILES | C1=CC=C(C=C1)C2=NC(C(=O)NC3=C2C=C(C=C3)Cl)O[3] ![]() |
InChI | InChI=InChI=1S/C15H11ClN2O2/c16-10-6-7-12-11(8-10)13(9-4-2-1-3-5-9)18-15(20)14(19)17-12/h1-8,15,20H,(H,17,19)[3] ![]() |
Date chimice | |
Formulă | C₁₅H₁₁ClN₂O₂[3] ![]() |
Masă molară | 286 u.a.m.[3] ![]() |
Modifică date / text ![]() |
Oxazepamul este un medicament din clasa 1,4-benzodiazepinelor, fiind utilizat în tratamentul anxietății.[8][9] Calea de administrare disponibilă este cea orală.[8]
Prezintă efecte anxiolitice, hipnotice și sedative, anticonvulsivante și miorelaxante.[10]
Molecula a fost patentată în 1962 și a fost aprobată pentru uz medical în 1964.[11]
Utilizări medicale
Oxazepamul este indicat în tratamentul de scurtă durată al anxietății,[12][13] al insomniei și al sindromului de abstinență la alcool.[8]
Farmacologie
Oxazepamul este metabolitul activ al următoarelor benzodiazepine: diazepam, prazepam și temazepam.[14] Ca toate benzodiazepinele, acești compuși acționează ca modulatori alosterici pozitivi al receptorului de tip A pentru acidul gama-aminobutiric (R GABAA), reducând excitabilitatea neuronilor.[15]
Note
- ^ a b CAS Common Chemistry, accesat în
- ^ a b c d oxazepam (în engleză), Global Substance Registration System, accesat în
- ^ a b c d e f g h i j k l m n „Oxazepam”, oxazepam (în engleză), PubChem, accesat în
- ^ a b Oxazepam (în engleză), ChemSpider, accesat în
- ^ a b oxazepam (în engleză), ChEBI, accesat în
- ^ a b OXAZEPAM (în engleză), ChEMBL, accesat în
- ^ a b Oxazepam (în engleză), DrugBank,
- ^ a b c „Oxazepam”. The American Society of Health-System Pharmacists. Accesat în .
- ^ „Oxazepam”. DrugBank - Canadian Institutes of Health Research. Accesat în .
- ^ Mandrioli R, Mercolini L, Raggi MA (octombrie 2008). „Benzodiazepine metabolism: an analytical perspective”. Curr. Drug Metab. 9 (8): 827–44. doi:10.2174/138920008786049258. PMID 18855614. Arhivat din original la .
- ^ Fischer, Jnos; Ganellin, C. Robin (). Analogue-based Drug Discovery (în engleză). John Wiley & Sons. p. 536. ISBN 9783527607495.
- ^ Janecek, James; Vestre, Norris D.; Schiele, Burtrum C.; Zimmermann, Robert (). „Oxazepam in the treatment of anxiety states: A controlled study”. Journal of Psychiatric Research. 4 (3): 199–206. doi:10.1016/0022-3956(66)90007-0. ISSN 0022-3956. PMID 20034170.
- ^ Sarris, J.; Scholey, A.; Schweitzer, I.; Bousman, C.; Laporte, E.; Ng, C.; Murray, G.; Stough, C. (). „The acute effects of kava and oxazepam on anxiety, mood, neurocognition; and genetic correlates: a randomized, placebo-controlled, double-blind study”. Human Psychopharmacology. 27 (3): 262–269. doi:10.1002/hup.2216. ISSN 1099-1077. PMID 22311378.
- ^ „Oxazepam (IARC Summary & Evaluation, Volume 66, 1996)”. IARC. Arhivat din original la . Accesat în .
- ^ Olsen RW, Betz H (). „GABA and glycine”. În Siegel GJ, Albers RW, Brady S, Price DD. Basic Neurochemistry: Molecular, Cellular and Medical Aspects (ed. 7th). Elsevier. pp. 291–302. ISBN 978-0-12-088397-4.
Vezi și
|