Franjevački samostan i crkva u Bjelovaru
45°54′07″N 16°50′49″E / 45.9019066285347°N 16.8469333648682°E / 45.9019066285347; 16.8469333648682
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/10/Crkva_sv._Antuna_Bjelovar.jpg/230px-Crkva_sv._Antuna_Bjelovar.jpg)
Franjevački samostan i crkva u Bjelovaru sagrađeni su 1936. godine. Od rujna 1980. godine crkva sv. Antuna Padovanskoga postaje župna crkva u tada novoosnovanoj župi.
Poticaj za dolazak franjevaca u Bjelovar i izgradnju samostana i crkve dali su bjelovarski župnik Ivan Göszl 1913. te dr. Rudolf Vimer, sveučilišni profesor i kanonik. [1] On je darovao 100.000 kruna za izgradnju. Prvi svjetski rat odgodio je radove. U Bjelovar je 1934. godine došao franjevac Osvald Toth, koji je slijedeće godine započeo gradnju samostana i crkve. Završeni su 1936. godine. Državna vlast dala je premjestiti Osvalda Totha u Viroviticu 1936. godine, zbog promicanja hrvatskih ideja. Franjevci koji su došli umjesto njega, osnovali su karitativnu ustanovu "Kruh sv. Antuna" i pomagali siromahe, beskućnike i nemoćne. Predavali su vjeronauk u osnovnim školama i u gimnaziji do 1945. godine.
Na kraju Drugog svjetskog rata, komunisti su ubili mlade franjevce Sebastijana Šantalaba i Ferdu Gassmanna, a treći franjevac Lujo Lujan bio je u zatvoru. [2] Dio crkve bio je pogođen ratnim razaranjima. Komunisti su u dio samostana uselili stanare. Od 1947. do 1994. godine u samostanu su boravile i radile časne sestre milosrdnice. Poslije više nisu bile, jer ih je centrala premijestila na drugo mjesto, gdje su bile potrebnije. Komunisti su imali plan u samostanu otvoriti dječji vrtić i tamo smjestiti oficire, no ipak nisu. Općina je 1976. godine oduzela Franjevačkom samostanu vrt i polje i na tom mjestu izgrađeno je parkiralište.
U rujnu 1980. godine zagrebački nadbiskup Franjo Kuharić osnovao je župu Bjelovar III., kasnije preimenovanu u župu sv. Leopolda Mandića pa u župu sv. Antuna Padovanskog, a crkva je postala župna crkva. Župi je pripao dio grada Bjelovara i prigradska naselja[3] Zvijerci, Puričani, Letičani, Martinac, Ćurlovac, i Kupinovac. Prvi župnik bio je Stanko Banić, koji je ostao u samostanu do svoje smrti 4. lipnja 2004. godine. [4] Od 1981. do 1983. godine izgrađen je novi dio samostana s vjeronaučnom dvoranom i klauzorom za časne sestre.
Godine 1986. proslavljena je 50. obljetnica postojanja samostana i crkve. Postavljen je novi mramorni oltar i objavljena monografija "Bjelovar i franjevci" koju je napisao fra Paškal Cvekan.
Za vrijeme Domovinskog rata, Caritas župe pružao je pomoć izbjeglicama i potrebnima, Godišnje je pomoć dobilo i po 10.000 ljudi. Stizali su kamioni s humanitarnom pomoći iz Njemačke, Austrije, Belgije i drugih država. Akcije pomoći organizirale su se i za druge hrvatske gradove. Od 7. travnja 2004. godine radi pučka kuhinja.
Župnici
- fra Stanko Banić
- fra Svetislav Stjepan Krnjak
- fra Željko Jurković
- fra Marko Malović
- fra Siniša Paušić
- fra Josip Vrbanec
- fra Tonio Vučemilović
- fra Marko Pustišek
Izvori
- ↑ Paškal Cvekan: Bjelovar i franjevci, Bjelovar 1986.
- ↑ Rudolf Miculinić: Bjelovarske ulice, Franjevački samostan, Bjelovar 1999.
- ↑ „Župa Sv. Antuna Padovanskog - Filijale”. Arhivirano iz originala na datum 2011-09-02. Pristupljeno 2014-07-26.
- ↑ Nikolina Marinić: Pater Stanko Juraj Banić, Matica hrvatska, Zagreb 2005.
Vanjske veze
- Web stranica župe Arhivirano 2010-09-03 na Wayback Machine-u
- p
- r
- u
Ćokovac (o.Pašman) • Krk • Zadar • Šibenik, sv. Luce • Šibenik, kod sv. Spasa • Split, sv. Marije • Split, sv. Arnira • Rab • Hvar | |||||||||||||||||
Jastrebarsko | |||||||||||||||||
Dehonijanci | Zagreb (Trnovčica) | ||||||||||||||||
Bol (o.Brač) • Čiovo • Dubrovnik • o.Korčula • Gruž • Rijeka • Split • Stari Grad (o.Hvar) • Šibenik • Trogir • Zagreb (Borongaj • Pešćenica) | |||||||||||||||||
| |||||||||||||||||
Krk • Split • Zagreb (Remete) | |||||||||||||||||
Montfortanci | Zagreb (Blato) | ||||||||||||||||
Pavlini | Lepoglava • Kamensko • Svetice (kod Ozlja) • Sv. Petar u Šumi • Križevci (sv. Ana) • Križevci (u utvrdi) • Mikleuška • Plitvička jezera • Hrvatska Dubica • Bjelovar • Novi Vinodolski • Sveta Jelena kod Čakovca (srušen) • Zagreb (Remete-nekad su upravljali) • Petrova gora (vrh Veliki Petrovac) • Vinjerac (s crkvom sv. Marka) • Zmajevac • Galevac • Podgarić (Bela Crkva) |