Sophie Rigborg Amalie Huitfeldt
Sophie Rigborg Amalie Huitfeldt | |||
---|---|---|---|
![]() avfotografering av oljemaleri, Norsk portrettarkiv, Riksantikvaren | |||
Født | 20. okt. 1723[1]![]() Christiania | ||
Død | 17. sep. 1776[1]![]() Sønderskov Hovedgård | ||
Ektefelle | Frederik Christian Otto Wedel-Jarlsberg | ||
Far | Hartvig Huitfeldt[2] | ||
Mor | Karen de Werenskiold[2] | ||
Søsken | Matthias Wilhelm Huitfeldt Werner Nicolai Huitfeldt | ||
Barn | Frederik Anton Wedel-Jarlsberg[2] Juliane Wilhelmine Wedel-Jarlsberg Louise Sophie komtesse Wedel-Jarlsberg Catharine Wilhelmine komtesse Wedel-Jarlsberg Hartvig Frederik baron Wedel-Jarlsberg | ||
Gravlagt | Det Wedelske gravkapell | ||
Våpenskjold | |||
![]() |
Sophie Rigborg Amalie Huitfeldt (født 20. oktober 1723, død 17. september 1776) var en norsk adelsdame, gift grevinne Wedel-Jarlsberg.
Familieforhold
Hun var datter av offiser Hartvig Huitfeldt og hustru Karen de Werenskiold, senere overhoffmesterinne hos dronning Juliane Marie. Sophie tilhørte en velstående slektskrets som tellet eldre og nyere adel,[3] på morssiden nedstammet hun fra de rike trelasthandlere og skogeiere Werner Nilssøn og Nils Wernersøn, stamfar til familien Werenskiold.[4]
Jarlsberg
19. mai 1745 giftet hun seg i Frederikstad (Fredrikstad) med offiser (senere general) Frederik Christian Otto lensgreve Wedel-Jarlsberg, til grevskapet Jarlsberg. De slo seg ned på Jarlsberg hvor de holdt et selskapelig hus og var flinke til å bruke penger.[5] Paret var de første av Jarlsbergs grevepar som talte og skrev på dansk-norsk og som bodde der i lengre tid av gangen.[3]
Greven kjøpte i 1775 Sønderskov Hovedgård ved Ribe, Jylland. Her døde grevinnen den 17. september 1776. To måneder senere døde ektemannen samme sted. De ble begravet i Folding kirke, men kistene ble senere flyttet til gravkapellet ved Sem kirke.
Trivia
Grevinneveien i Tønsberg er oppkalt etter grevinne Wedel-Jarlsberg.[4]
Referanser
- ^ a b Danmarks Adels Aarbog, bind 1887[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b c Genealogics[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Kavli, Guthorm (1983). Jarlsberg. Universitetsforlaget. s. 149. ISBN 8200063240.
- ^ a b Tank, Roar (1930). Jarlsberg hovedgaard og dens besiddere gjennom tiderne. Gyldendal. s. 156–158.
- ^ Valebrokk, Eva (1997). Norske slott, herregårder og gods. Andresen & Butenschøn. s. 257. ISBN 8276940234.