Sagaen om Isfolket
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1e/Margit_Sandemo_Gothenburg_2005.jpg/250px-Margit_Sandemo_Gothenburg_2005.jpg)
Sagaen om Isfolket er en bokserie av Margit Sandemo, utgitt i perioden 1982–1989. Bokserien er en slektssaga som starter på 1500-tallet og ender i 1961. Den består av 47 bøker, alle på ca. 250 sider, som samlet er utgitt i et opplag på over 6 millioner eksemplarer i Norge. Serien er skrevet på svensk fra begynnelsen og oversatt til dansk, norsk, islandsk, finsk, polsk, ungarsk, tysk og engelsk.
Sandemo fikk ideen til serien da hun i en avis fikk se et kirkemaleri fra Småland, hvor en djevel sto bak en kvinne. På bare et kvarter hadde hun de tre første bøkene i serien klart for seg. Opprinnelig hadde hun tenkt seg at det bare skulle bli seks bøker totalt. Da satanismen i Norge på begynnelsen av 90-årene fikk mye oppmerksomhet, ble Sagaen om Isfolket beskyldt for å ha en betydelig del av ansvaret.[1]
Historien begynner i Trondheim i 1581, med historien om Silje Arngrimsdatter, og hvordan hun kommer i kontakt med Isfolket, et lite samfunn som lever i en isolert fjelldal. Derfra følger serien historien om Isfolket opp gjennom århundrene, både i Skandinavia og på reiser i Europa og Asia.
Isfolket lever under en slektsforbannelse som begynte med forfaderen Tengel den Onde. Forbannelsen gjør at én person i hver generasjon – en «rammet» – vil tjene det onde. De rammede individene kjennetegnes av gule katteaktige øyne, og mange har også misformede skulderblad som ender med en spiss oppover, og fremtredende mongolske trekk. Andre igjen er usedvanlig vakre. De har alle magiske evner, men også potensialet for bunnløs ondskap. Noen av de rammede velger å kjempe mot ondskapen inni seg, mens andre omfavner den.
Hver bok forteller en separat historie, og det er historien til en eller noen få medlemmer av slekten. Veldig ofte er hovedpersonen en kvinne, noen ganger et medlem av Isfolket, men noen ganger en som gifter seg inn i slekten senere. Mange av bøkene er også fokusert på de forbannede individene av slekten, deres kamp mot eller for sin egen ondskap, og også om hvordan de bruker kreftene sine, enten det er til godt eller ondt.
Legenden
På første siden i hver bok står legenden om Tengel den Onde. Den forandrer seg mange ganger opp igjennom serien, etterhvert som Isfolket finner ut mer om hva som egentlig hendte med Tengel den Onde. Dette er legenden som står i femte bok, Dødssynden, den første boka som legenden står i:
Langt tilbake i tiden, for mange hundre år siden, vandret Tengel den Onde ut i ødemarken for å selge sin sjel til Satan. Han ble stamfar til Isfolket. Tengel fikk løfte om jordisk vinning mot at minst én av hans ætlinger i hvert slektsledd skulle gå i tjeneste hos Djevelen og utføre onde handlinger. Deres tegn skulle være de kattegule øynene, og de skulle besitte trolldomskrefter. Og en gang skulle det fødes en som eide større overnaturlig makt enn verden noen gang hadde sett. Forbannelsen skulle hvile over ætten inntil det stedet ble funnet, der Tengel den onde hadde gravd ned gryten han brukte da han kokte heksebrygget som manet fram mørkets fyrste. Så sier legenden. Om den er sann, vet ingen. Men en gang på 1500-tallet ble det født en rammet ætling av Isfolket. Han forsøkte å vende det onde til godt i stedet, og ble derfor kalt Tengel den Gode. Det er om hans familie denne sagaen handler. Eller kanskje handler den mest av alt om kvinnene i hans slekt
![]()
Mens i bok 41, Demonenes Fjell, som er den siste boka legenden står i, har legenden forandret seg til denne:
Langt tilbake i tiden, for mange hundre år siden, vandret Tengel den Onde ut i ødemarken for å selge sin sjel til Satan. Han ble stamfar til Isfolket. Tengel fikk løfte om jordisk vinning mot at minst én av hans ætlinger i hvert slektsledd skulle gå i tjeneste hos Djevelen og utføre onde handlinger. Deres tegn skulle være de kattegule øynene, og de skulle besitte trolldomskrefter. Og en gang skulle det fødes en som eide større overnaturlig makt enn verden noen gang hadde sett. Forbannelsen skulle hvile over ætten inntil det stedet ble funnet, der Tengel den Onde hadde gravd ned gryten han brukte da han kokte heksebrygget som manet fram mørkets fyrste. Så sier legenden. Den var nesten, men ikke helt sann. Det som egentlig skjedde, var at Tengel den onde oppsøkte livets kilder og drakk av ondskapens vann. Han ble lovet evig liv og makt over menneskeheten, mot at han solgte sine etterkommere til den onde makten. Men tiden var dårlig, og han lot seg falle i dvale til det ville bli bedre tider for ham på jorden. Den gryten det ble hvisket om, var krukken med ondskapens vann, som han hadde latt grave ned. Nå ventet han imidlertid selv utålmodig på signalet som skulle vekke ham. Men en gang på 1500-tallet ble det født en rammet ætling av Isfolket. Han forsøkte å vende det onde til godt i stedet, og ble derfor kalt Tengel den Gode. Det er om hans familie denne sagaen handler, eller kanskje den først og fremst forteller om kvinnene i hans ætt. En av ætlingene, Shira, klarte i året 1742 å nå livets kilder og hente det klare vannet som opphever virkningen av ondskapens vann. Men ingen har ennå funnet den nedgravde krukken. Og i bakgrunnen lurer angsten for at Tengel den Onde skal våkne før dette skjer. Man vet nå at han skjuler seg et eller annet sted i Sør-Europa, og at det er en trollstemt fløyte som kan vekke ham. Derfor er fløyter Isfolkets store skrekk.
![]()
Medlemmer av Isfolket
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c0/Sagaen_om_Isfolket.jpg/250px-Sagaen_om_Isfolket.jpg)
Slektstre
Her er alle etterkommerne av Tengel den Gode. Mange medlemmer av Isfolket har giftet seg med hverandre, så det er mange navn som går igjen.
- Sunniva Den Eldre av Isfolket (?–1581)
- Sol Angelica av Isfolket (1579–1602)
- Sunniva av Isfolket (1601–1621)
- Kolgrim Meiden (1621–1635)
- Sunniva av Isfolket (1601–1621)
- Sol Angelica av Isfolket (1579–1602)
- Tengel den Gode av Isfolket (1548–1621)
- Liv Hanna av Isfolket (1583–1668)
- Tarald Meiden (1601–1660)
- Kolgrim Meiden (1621–1635)
- Mattias Meiden (1624–1695)
- Irmelin Meiden (1655–1713)
- Alv Lind av Isfolket (1677–1742)
- Ingrid Lind av Isfolket (1698–1789)
- Daniel Ingridsson Lind av Isfolket (1717–1773)
- Sølve Lind av Isfolket (1749–1779)
- Heike Lind av Isfolket (1774–1848)
- Eskil Lind av Isfolket (1797–1858)
- Viljar Lind av Isfolket (1820–1899)
- Henning Lind av Isfolket (1850–1942)
- Benedikte Lind av Isfolket (1872–1960)
- André Brink av Isfolket (1892–)
- Rikard Brink av Isfolket (1913–)
- Tova Brink av Isfolket (1937–)
- Rikard Brink av Isfolket (1913–)
- André Brink av Isfolket (1892–)
- Benedikte Lind av Isfolket (1872–1960)
- Henning Lind av Isfolket (1850–1942)
- Viljar Lind av Isfolket (1820–1899)
- Eskil Lind av Isfolket (1797–1858)
- Heike Lind av Isfolket (1774–1848)
- Ingela Lind av Isfolket (1752–1830)
- Ola Olovsson av Isfolket (1773–1813)
- Anna Maria Olsdotter av Isfolket (1796–1860)
- Saga Simon av Isfolket (1836–1861)
- Ulvar av Isfolket (1861–1883)
- Linde-Lou av Isfolket (1879–1897)
- Vanja Lind av Isfolket (1884–1910)
- Christa Lind av Isfolket (1910–)
- Nataniel Gard av Isfolket (1933–)
- Christa Lind av Isfolket (1910–)
- Ulvar av Isfolket (1861–1883)
- Saga Simon av Isfolket (1836–1861)
- Anna Maria Olsdotter av Isfolket (1796–1860)
- Ola Olovsson av Isfolket (1773–1813)
- Sølve Lind av Isfolket (1749–1779)
- Daniel Ingridsson Lind av Isfolket (1717–1773)
- Ingrid Lind av Isfolket (1698–1789)
- Alv Lind av Isfolket (1677–1742)
- Irmelin Meiden (1655–1713)
- Cecilie Meiden (1602–1693)
- Tancred Paladin (1628–1678)
- Lene Paladin (1652–1724)
- Christiana Stege (1677–1756)
- Vendel Grip av Isfolket (1694–1775)
- Shira (1716–1790)
- Örjan Grip av Isfolket (1723–1780)
- Arv Grip av Isfolket (1748–1832)
- Christer Grip (Havgrim) av Isfolket (1774–1853)
- Dorotea Havrimsdotter (1800–1860)
- Emma av Isfolket (1825–1880)
- Knut Skogsrud av Isfolket (1850–1899)
- Erling Skogsrud av Isfolket (1884–1960)
- Knut Skogsrud av Isfolket (1909–)
- Ellen Skogsrud av Isfolket (1938–)
- Knut Skogsrud av Isfolket (1909–)
- Erling Skogsrud av Isfolket (1884–1960)
- Knut Skogsrud av Isfolket (1850–1899)
- Petra Eriksdatter Nordlade av Isfolket (1829–1870)
- Gerd Svensdatter av Isfolket (1855–1888)
- Petra Olsdatter av Isfolket (1880–1899)
- Mali av Isfolket (1894–)
- Rikard Brink av Isfolket (1913–)
- Tova Brink av Isfolket (1937–)
- Rikard Brink av Isfolket (1913–)
- Mali av Isfolket (1894–)
- Peter (1881–1897)
- Petra Olsdatter av Isfolket (1880–1899)
- Gerd Svensdatter av Isfolket (1855–1888)
- Emma av Isfolket (1825–1880)
- Dorotea Havrimsdotter (1800–1860)
- Gunilla Grip (Anna Maria) av Isfolket (1775–1847)
- Tula Backe av Isfolket (1800–1848)
- Christer Thomasson av Isfolket (1818–1893)
- Malin Christersdatter av Isfolket (1842–1916)
- Christoffer Volden av Isfolket (1874–1946)
- Vetle Volden av Isfolket (1902–)
- Mari Volden av Isfolket (1922–)
- Christel av Isfolket (1942–)
- Mariana av Isfolket (1943–)
- Jörgen av Isfolket (1944–)
- Mads av Isfolket (1945–)
- Odd av Isfolket (1946–)
- Jonathan Volden av Isfolket (1924–)
- Finn av Isfolket (1946–)
- Ole av Isfolket (1947–)
- Gro av Isfolket (1948–)
- Karine Volden av Isfolket (1926–)
- Gabriel Gard av Isfolket (1948–)
- Mari Volden av Isfolket (1922–)
- Vetle Volden av Isfolket (1902–)
- Christoffer Volden av Isfolket (1874–1946)
- Malin Christersdatter av Isfolket (1842–1916)
- Christer Thomasson av Isfolket (1818–1893)
- Tula Backe av Isfolket (1800–1848)
- Christer Grip (Havgrim) av Isfolket (1774–1853)
- Arv Grip av Isfolket (1748–1832)
- Vendel Grip av Isfolket (1694–1775)
- Christiana Stege (1677–1756)
- Tristan Paladin (1658–1741)
- Ulvhedin Paladin av Isfolket (1674–1771)
- Jon Paladin av Isfolket (1696–1768)
- Ulf Paladin av Isfolket (1725–1788)
- Elisabeth Paladin av Isfolket (1750–1791)
- Vinga Tark av Isfolket (1777–1848)
- Eskil Lind av Isfolket (1797–1858)
- Viljar Lind av Isfolket (1820–1899)
- Henning Lind av Isfolket (1850–1942)
- Benedikte Lind av Isfolket (1872–1960)
- André Brink av Isfolket (1892–)
- Rikard Brink av Isfolket (1913–)
- Tova Brink av Isfolket (1937–)
- Rikard Brink av Isfolket (1913–)
- André Brink av Isfolket (1892–)
- Benedikte Lind av Isfolket (1872–1960)
- Henning Lind av Isfolket (1850–1942)
- Viljar Lind av Isfolket (1820–1899)
- Eskil Lind av Isfolket (1797–1858)
- Vinga Tark av Isfolket (1777–1848)
- Elisabeth Paladin av Isfolket (1750–1791)
- Ulf Paladin av Isfolket (1725–1788)
- Jon Paladin av Isfolket (1696–1768)
- Ulvhedin Paladin av Isfolket (1674–1771)
- Lene Paladin (1652–1724)
- Gabriella Paladin (1628–1712)
- Villemo Kalebsdatter av isfolket (1656–1730)
- Tengel III av Isfolket (1677–1760)
- Dan Lind av Isfolket (1697–1769)
- Daniel Ingridsson Lind av Isfolket (1717–1773)
- Sølve Lind av Isfolket (1749–1779)
- Heike Lind av Isfolket (1774–1848)
- Eskil Lind av Isfolket (1797–1858)
- Viljar Lind av Isfolket (1820–1899)
- Henning Lind av Isfolket (1850–1942)
- Benedikte Lind av Isfolket (1872–1960)
- André Brink av Isfolket (1892–)
- Rikard Brink av Isfolket (1913–)
- Tova Brink av Isfolket (1937–)
- Rikard Brink av Isfolket (1913–)
- André Brink av Isfolket (1892–)
- Benedikte Lind av Isfolket (1872–1960)
- Henning Lind av Isfolket (1850–1942)
- Viljar Lind av Isfolket (1820–1899)
- Eskil Lind av Isfolket (1797–1858)
- Heike Lind av Isfolket (1774–1848)
- Sølve Lind av Isfolket (1749–1779)
- Daniel Ingridsson Lind av Isfolket (1717–1773)
- Dan Lind av Isfolket (1697–1769)
- Tengel III av Isfolket (1677–1760)
- Villemo Kalebsdatter av isfolket (1656–1730)
- Tancred Paladin (1628–1678)
- Tarald Meiden (1601–1660)
- Liv Hanna av Isfolket (1583–1668)
- Are av Isfolket (1586–1660)
- Tarjei Lind av Isfolket (1607–1635)
- Mikael Lind av Isfolket (1635–1708)
- Dominic Lind av Isfolket (1652–1730)
- Tengel III av Isfolket (1677–1760)
- Dan Lind av Isfolket (1697–1769)
- Daniel Ingridsson Lind av Isfolket (1717–1773)
- Sølve Lind av Isfolket (1749–1779)
- Heike Lind av Isfolket (1774–1848)
- Eskil Lind av Isfolket (1797–1858)
- Viljar Lind av Isfolket (1820–1899)
- Henning Lind av Isfolket (1850–1942)
- Benedikte Lind av Isfolket (1872–1960)
- André Brink av Isfolket (1892–)
- Rikard Brink av Isfolket (1913–)
- Tova Brink av Isfolket (1937–)
- Rikard Brink av Isfolket (1913–)
- André Brink av Isfolket (1892–)
- Benedikte Lind av Isfolket (1872–1960)
- Henning Lind av Isfolket (1850–1942)
- Viljar Lind av Isfolket (1820–1899)
- Eskil Lind av Isfolket (1797–1858)
- Heike Lind av Isfolket (1774–1848)
- Sølve Lind av Isfolket (1749–1779)
- Daniel Ingridsson Lind av Isfolket (1717–1773)
- Dan Lind av Isfolket (1697–1769)
- Tengel III av Isfolket (1677–1760)
- Dominic Lind av Isfolket (1652–1730)
- Mikael Lind av Isfolket (1635–1708)
- Trond av Isfolket (1608–1625)
- Brand av Isfolket (1609–1688)
- Andreas Lind av Isfolket (1627–1711)
- Niklas Lind av Isfolket (1655–1713)
- Alv Lind av Isfolket (1677–1742)
- Ingrid Lind av Isfolket (1698–1789)
- Daniel Ingridsson Lind av Isfolket (1717–1773)
- Sølve Lind av Isfolket (1749–1779)
- Heike Lind av Isfolket (1774–1848)
- Eskil Lind av Isfolket (1797–1858)
- Viljar Lind av Isfolket (1820–1899)
- Henning Lind av Isfolket (1850–1942)
- Benedikte Lind av Isfolket (1872–1960)
- André Brink av Isfolket (1892–)
- Rikard Brink av Isfolket (1913–)
- Tova Brink av Isfolket (1937–)
- Rikard Brink av Isfolket (1913–)
- André Brink av Isfolket (1892–)
- Benedikte Lind av Isfolket (1872–1960)
- Henning Lind av Isfolket (1850–1942)
- Viljar Lind av Isfolket (1820–1899)
- Eskil Lind av Isfolket (1797–1858)
- Heike Lind av Isfolket (1774–1848)
- Ingela Lind av Isfolket (1752–1830)
- Ola Olovsson av Isfolket (1773–1813)
- Anna Maria Olsdotter av Isfolket (1796–1860)
- Saga Simon av Isfolket (1836–1861)
- Marco av isfolket(1861–)
- Ulvar av Isfolket (1861–1883)
- Linde-Lou av Isfolket (1879–1897)
- Vanja Lind av Isfolket (1884–1910)
- Christa Lind av Isfolket (1910–)
- Nataniel Gard av Isfolket (1933–)
- Christa Lind av Isfolket (1910–)
- Saga Simon av Isfolket (1836–1861)
- Anna Maria Olsdotter av Isfolket (1796–1860)
- Ola Olovsson av Isfolket (1773–1813)
- Sølve Lind av Isfolket (1749–1779)
- Daniel Ingridsson Lind av Isfolket (1717–1773)
- Ingrid Lind av Isfolket (1698–1789)
- Alv Lind av Isfolket (1677–1742)
- Niklas Lind av Isfolket (1655–1713)
- Andreas Lind av Isfolket (1627–1711)
- Tarjei Lind av Isfolket (1607–1635)
Figurer
Tan-Ghil er den onde stamfaren som isfolket prøver å motkjempe. Fordi han kjøpslo med døden, noe som endte med at minst en i hvert slektsledd ble en rammet, som skulle gå i dødens tjeneste, og være i besittelse av trolldomskrefter. Tan-Ghil blir ofte omtalt som Tengel, eller Tengel Den Onde.
Cecilie Meiden opptrer første gang i boken Lengsel, men hun er også med i bøker som Dødssynden, Den onde arven, Spøkelsesslottet, Den ensomme, Demonfjellet, samt flere bøker hvor hun er nevnt. Hun er en frisinnet person som kanskje har kanskje litt for mye av det gode.
Bøkene
De 47 bøkene i Sagaen om Isfolket:
- Trollbundet*
- Heksejakten* (hovedpersoner: Silje Arngrimsdatter, Tengel den gode, Sol Angelica, Charlotte Meiden)
- Avgrunnen* (handler om vakre Sol som har blitt voksen; utgitt som lydbok i 2008)
- Lengsel* (gitt ut som lydbok i 2008)
- Dødssynden
- Den onde arven
- Spøkelses-slottet
- Bøddelens datter
- Den ensomme
- Vinterstorm
- Blodhevn (handler for det meste om Villemo).
- Feber i blodet
- Satans fotspor
- Den siste ridder
- Vinden fra øst
- Galgeblomsten
- Dødens have
- Bak fasaden (Elisabet Paladin treffer Vemund Tark, Han frir på vegne av sin yngre bror[2])
- Dragens tenner
- Ravnens vinger
- Djevlekløften
- Demonen og jomfruen
- Våroffer
- I jordens dyp
- Engel med svarte vinger
- Huset i Eldafjord
- Skandalen
- Is og ild
- Lucifers kjærlighet
- Utysket
- Fergemannen
- Hunger
- Nattens demon
- Kvinnen på stranden
- Vandring i mørket
- Trollmåne
- Skrekkens by
- Skjulte spor
- Rop av stumme røster
- Fanget av tiden
- Demonenes fjell
- Stille før stormen
- Et streif av ømhet
- Den onde dagen
- Legenden om Marco
- Det svarte vannet
- Er det noen der ute?
Bøkene merket med * er utgitt på lydbok av Aller Forlag i 2008.[3]
Alle bøkene ble i 2019 gitt ut på lydbok og e-bok, og det ble i 2023 meldt at serien lå høyt oppe på lyttertoppen hos flere lydbokselskaper.[4] Sandemo fikk lytte til første bok før hun gikk bort i 2018.[5]
Foreninger
Det finnes opptil flere interesseforeninger for Margit Sandemos forfatterskap, ofte med særlig fokus på Sagaen om Isfolket. I Finland har de hatt foreningen Fiff, I Sverige er Sviff (Svenska Isfolketföreningen) og NMSS (Nordic Margit Sandemo Society) verdt å nevne, og i Norge var Niff (Norsk isfolketforening) den første som startet opp tidlig på nitti-tallet, fulgt av nifs (nordisk Isfolket-samfunn) i 2003.
Isfolk-universet
Det er skrevet flere serier innenfor universet til Isfolket. Sandemo skrev to serier, Heksemesteren (1991–1994) og Sagnet om Lysets Rike (1995–2000). Heksemesteren er ikke knyttet direkte til Sagaen om Isfolket, men derimot så knyttes de to seriene sammen av oppfølgeren Sagnet om Lysets Rike.
I 2023 ble det annonsert at forfatter Hilde Susan Jægtnes vil plukke om legenden om Isfolket ved å skrive en førhistorie til Sagaen om Isfolket, som ville bli utgitt som en triologi under tittelen Isfolkets forbannelse i anledning av at Sandemo ville fylt 100 år i 2024.[6] Første bok, Solens sønn ble utgitt i 2024.
Referanser
- ^ «Serieromanens historie i Norge». Serieliv. Besøkt 30. april 2024.
- ^ Sandemo, Margit (1924-) (1994). Bak fasaden. Oslo: Bladkompaniet. ISBN 8250931491.
- ^ Sagaen om isfolket på lydbok[død lenke]
- ^ Solli, Inger Johanne (9. april 2023). «– Isfolket har fått meg gjennom tunge dagar». NRK (norsk nynorsk). Besøkt 30. april 2024.
- ^ «Strømstans for «Isfolket»». klassekampen.no. Besøkt 30. april 2024.
- ^ Norli, Camilla (26. september 2023). ««Sagaen om Isfolket» får oppfølger! Tre nye bøker i ny serie med tittel «Isfolkets forbannelse».». VG (norsk). Besøkt 30. april 2024.