Pakots József
Pakots József | |
![]() | |
Született | 1877. március 22. Alvinc[1] |
Elhunyt | 1933. június 12. (56 évesen)[1] Budapest[1] |
Állampolgársága | magyar |
Foglalkozása |
|
Tisztsége |
|
Sírhelye | Fiumei Úti Sírkert (47/1-1-39)[2] |
| |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Pakots József témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Pakots József (Alvinc, 1877. március 22. – Budapest, Erzsébetváros, 1933. június 12.)[3] író, újságíró, országgyűlési képviselő, 1909-től a Petőfi Társaság tagja.
Pályája
Erdélyben, Alvincen született, ahol apja, Pakots György iparos volt, anyja Bardócz Róza. Középiskoláit a dévai főreáliskolában végezte, 1896-tól a budapesti egyetemen jogot hallgatott; ekkor az Egyetemi Lapok szerkesztője volt. A fővárosban először a Nemzet című lap (főszerkesztője Jókai Mór) munkatársa lett. Dolgozott a Hazánk, a Magyarság, a Magyar Hírlap és a Pesti Hírlap című lapoknak. 1909-ben a Petőfi Társaságnak tagja, majd titkára és a Petőfi Múzeumnak igazgatója lett. 1920-ban tagja lett Budapest törvényhatóságának (közgyűlésének), ahol többek között felszólalt a numerus clausus ellen. 1922-ben a monori kerületben országgyűlési képviselővé választották demokrata párti programmal; a következő két ciklusban is mandátumhoz jutott: előbb a budapesti déli kerületben, majd ismét Monoron. Szoros barátság fűzte Vázsonyi Vilmoshoz, a Demokrata Párt elnökéhez.
Egy ideig elnöke volt a Magyarországi Újságírók Egyesületének. Jelentős szerepet játszott az 1932 májusában megalakult Írók Gazdasági Egyesülete létrehozásában, melynek egy évig lehetett elnöke. Agyvérzés okozta váratlan halála miatt 1933. június 12-én a szervezet lillafüredi találkozója félbeszakadt.[4]
Pakots József első elbeszélései az Erdélyi Híradóban jelentek meg. Gazdag irodalmi munkásságot fejtett ki. Elsősorban prózaíróként volt ismert, de színműveket is írt. Egy ideig művészeti igazgatója volt a Star Filmgyárnak, a vállalat több némafilmjének forgatókönyvét is ő készítette. Filmjei közül a Magyar Nemzeti Filmarchívum gyűjteményében fennmaradt A tűz, az Aphrodite, a Leányasszony, A tizennegyedik és néhány rövid töredék.[5]
Munkái
- Legényavatás Novellák. Budapest, 1900
- Kossuth Színmű. Városligeti Nyári Színház: 1902
- Tévelygő lelkek Dráma. Nemzeti Színház: 1905
- A forradalmár Társadalmi dráma. Nemzeti Színház: 1907
- Egy karrier története Regény. Budapest, 1908. (Legjobb regénye, a törtető politikusok tükörképe. Alaptétele az örökké időszerű tárgy: hogyan lesz egy jelentéktelen emberből a közélet hatalmas tényezője.)
- A fiamhoz Versek. Budapest, 1909
- Madame Napoleon Regény. Budapest, 1910
- Az asszonyok rágalmazója Novellák. Budapest, 1912
- Sok asszony, egy férfi Regény. Budapest, 1913
- Éjszaka Regény. Budapest, 1914
- Egy karriér története Szatirikus vígjáték. Nemzeti Színház: 1914
- Bódító akácok Novellák. Budapest, 1915
- A bolond ember Regény. Budapest, 1917
- Fejedelmi kaland Regény. Budapest, 1918
- Az ember, aki útvesztőbe jutott Regény. Budapest, 1928
- Magyar máglya Regény. Budapest, 1934 (Tótfalusi Kis Miklós híres magyar nyomdász életének története).
Forgatókönyvek
- 1918: Leányasszony
- 1918: Casanova
- 1918: Aphrodité
- 1919: Szív tévedései
- 1920: Tizennegyedik
- 1920: Hegyek alján
- 1920: Lengyelvér
- 1920: Gyermekszív
Jegyzetek
- ↑ a b c Freebase-adatdump
- ↑ http://resolver.pim.hu/auth/PIM66909, Pakots József, 2018. szeptember 16.
- ↑ Halálesete bejegyezve a Bp. VII. ker. állami halotti akv. 879/1933. folyószáma alatt.
- ↑ (2006. május 21.) Kezdetben volt Pakots. Élet és Irodalom 50. (21. szám). (Hozzáférés: 2012. április 19.)
- ↑ Kurucz Márton et. al. Hangosfilm (enciklopédia, adatbázis): Pakots József. Megtekintve: 2022-03-15
Források
- Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái X. (Ótócska–Popea). Budapest: Hornyánszky. 1905.
- Magyar életrajzi lexikon II. (L–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1969.
- Pintér Jenő A magyar irodalom története: tudományos rendszerezés Budapest, 1930–1941; 8. kötet: Regény és színmű / Hagyományőrző elbeszélők / Elbeszélők és színműírók c. alfejezet (Arcanum Kiadó)
- Lengyel László, Vidor Gyula (szerk.): Nemzetgyűlési Almanach 1922–1927. Budapest, 1922. A nemzetgyűlés tagjainak életrajzi adatai. Pakots József. 134–135. oldal
- Lengyel László, Vidor Gyula (szerk.): Magyar országgyűlési almanach. 1931–1936. Képviselőház. Pakots József. Budapest, 1931. 224–226. oldal
- Pakots József említései a Nemzeti Filmarchívum (NFI) oldalán.
További információk
- Tóth Árpád. Pakots József: Sok asszony, egy férfi (kritika). Nyugat 15. (10. szám). (Hozzáférés: 2012. április 19.)
- Hangosfilm