Michael Lazar Biedermann
Michael Lazar Biedermann | |
![]() | |
Született | 1769. augusztus 13.[1][2][3] Pozsony[2] |
Elhunyt | 1843. augusztus 21. (74 évesen)[1][2] Baden bei Wien |
Állampolgársága | osztrák |
Gyermekei | Simon von Biedermann-Turony |
Foglalkozása |
|
Sírhelye |
|
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Michael Lazar Biedermann témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Biedermann Michael Lazar, magyarul Biedermann Mihály Lázár (Pozsony, 1769. augusztus 13. – Baden, 1848. augusztus 21.) ausztriai zsidó nagykereskedő, udvari ékszerész, bankár és gyáriparos, aki az úgynevezett „Hof-Jude”, vagyis „udvari zsidó” szerepét töltötte be. Emberbaráti tevékenységéről is ismert, ezen kívül ő volt a bécsi zsidó hitközség és az első bécsi zsinagóga egyik alapítója, a zsidó árvaház fenntartója. Szinte minden korabeli zsidó kezdeményezés nagylelkű támogatója volt. Leszármazottai a turonyi, üszöghi és mozsgói Biedermann család tagjai. A zsidó család turonyi lovagi ága mindmáig virágzik, többek között Biedermann Dénes budapesti vállalkozó személyében.
Élete
Vésnökinas volt és olyan művészi kivitelű pecsétet készített, hogy legfelsőbb helyről elismerést és Bécsben való iparűzési engedélyt kapott. Pecsétüzletet, majd ékszerészetet alapított, de vagyonra szert téve, a gyapjúnemesítés gondolatával is foglalkozott és ezt a gyakorlatban Ausztriában, de főleg Magyarországon az ő vállalkozása honosította meg. Ő alapította az első gyapjú-osztályozó intézetet, azonkívül a morvaországi Teltschben 600 embert foglalkoztató hasonló intézményt létesített. A kormánykörök bizalma oly nagy volt iránta, hogy Zichy gróf pénzügyminiszter a pénzhamisítási ügyben állami biztosnak nevezte ki. Biedermann a hamis bankókat saját pénzén váltotta be. Az éhínség és rossz termés idején is a kormánynak nemcsak gabonakészletet, hanem készpénzt is bocsátott rendelkezésre, a francia háború idején pedig 300 000 forintot kamatmentesen. 1830-ban megkapta az akkor nagyon kitüntető „Hofjuwelier” címet. Hasonló szolgálatokat tett a bécsi zsidó hitközségnek is élete végéig. 1812-ben von Hoffmansthallal együtt megalapította a vallásiskolát és az 1826-ban felavatott templomot; az izraelita kórház létrejöttében is oszlopos része volt, ezenkívül külön alapítványokkal gondoskodott a betegekről, özvegyekről, árvákról, tanítókról és hitközségi alkalmazottakról.
Jegyzetek
- ↑ a b https://www.geschichtewiki.wien.gv.at/Michael_Lazar_Biedermann, Michael Lazar Biedermann, 2017. október 9.
- ↑ a b c Biedermann, Michael Lazar (BLKÖ)
- ↑ Artists of the World Online (német és angol nyelven). K. G. Saur Verlag, 2009
- ↑ a b https://davidkultur.at/artikel/die-jadischen-grandungsmitglieder-der-asterreichischen-nationalbank-1816-und-ihre-grabmaler-am-jadischen-friedhof-wahring-in-wien-3, 2022. január 30.
- ↑ BillionGraves (angol nyelven)
Források
- Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Budapest: Magyar Zsidó Lexikon. 1929. 122. o. Online elérés
Kapcsolódó szócikkek
- Biedermann család
- Biedermann Imre
- Biedermann Dénes
Zsidóságportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap