Feketecsőrű gólya
![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Természetvédelmi státusz | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Veszélyeztetett![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Ciconia boyciana Swinhoe, 1873 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Elterjedés | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Feketecsőrű gólya témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Feketecsőrű gólya témájú médiaállományokat és Feketecsőrű gólya témájú kategóriát. |
A feketecsőrű gólya (Ciconia boyciana) a madarak (Aves) osztályának a gólyaalakúak (Ciconiiformes) rendjébe, ezen belül a gólyafélék (Ciconiidae) családjába tartozó faj.[1][2]
Rendszerezése
A fajt Robert Swinhoe angol ornitológus írta le 1873-ban.[3]
Előfordulása
Délkelet-Ázsiában, Szibéria, Mandzsúria, Japán, a Koreai-félsziget és a Fülöp-szigetek területén honos. Természetes élőhelyei a mérsékelt övi erdők, édesvizű mocsarak és tavak, valamint szikes lagúnák. Vonuló faj.[4]
Megjelenése
Testhossza 115 centiméter, a szárnyfesztávolsága 200 centiméter,[5] testtömege pedig 5 kilogramm. A testének nagy része piszkosfehér, szárnya és faroktollai feketék, lába piros. A csőre viszont fekete, ebben különbözik a hozzá nagyon hasonlító fehér gólyától.
![]() | ![]() |
Életmódja
A nedves réteken, vizes élőhelyeken keresgél nagyobb rovarok, ebihalak, békák után, de elfogyasztja az apró rágcsálókat, halakat és kígyókat is.
Szaporodása
Megközelítőleg 1 méter átmérőjű fészküket ágakból építik. A fészekalj 4-5 tojásból áll.
Természetvédelmi helyzete
Az elterjedési területe még nagyon nagy, de csökken, egyedszáma 1000-2499 példány közötti és gyorsan csökken. A Természetvédelmi Világszövetség Vörös listáján veszélyeztetett fajként szerepel.[4]
Összehangolt tenyésztéssel próbálják meg megmenteni a fajt. Európában az Európai Állatkertek és Akváriumok Szövetsége felügyelete alá tartozó Európai Veszélyeztetett Fajok Programja (EEP) keretében tenyésztik a faj egyedeit.
Jegyzetek
- ↑ A Jboyd.net rendszerbesorolása. (Hozzáférés: 2021. május 1.)
- ↑ A taxon adatlapja az ITIS adatbázisában. Integrated Taxonomic Information System. (Hozzáférés: 2021. május 1.)
- ↑ Avibase. (Hozzáférés: 2021. május 1.)
- ↑ a b A faj adatlapja a BirdLife International oldalán. (Hozzáférés: 2021. május 1.)
- ↑ Oiseaux.net. (Hozzáférés: 2021. május 1.)
Források
- A faj szerepel a Természetvédelmi Világszövetség Vörös Listáján. IUCN. (Hozzáférés: 2021. május 1.)
- Birdlife (angol nyelvű)
- Geographic.hu - magyar neve
További információk
- Képek az interneten a fajról
- Xeno-canto.org
Kelet-Ázsia-portál
Madárportál