Földgömb-Atacama Klímamonitoring Expedíció
![Ojos del Salado (Argentína)](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d7/Argentina_location_map.svg/270px-Argentina_location_map.svg.png)
![Ojos del Salado](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/Red_pog.svg/8px-Red_pog.svg.png)
Földgömb-Atacama Klímamonitoring Expedíció | |
Dátum | 2012-2020 |
Helyszín | Atacama-sivatag, Chile, Argentína |
Résztvevők |
|
A Földgömb-Atacama Klímamonitoring Expedíció egy több éves kutatási program, melynek keretében magyar kutatók és A Földömb magazin munkatársai megfigyeléseket végeznek a világ legmagasabb vulkánján, az Ojos del Salado csúcsán és környékén.
A kutatási program célja
„A kutatóprogram alapjául szolgáló expedíciósorozat célja a Száraz-Andok különálló hegyóriásait reprezentáló Ojos del Salado-vidék környezeti változásainak feltárása hosszú távú monitoringvizsgálatttal. A felmelegedés következményeinek elemzése a Föld legmagasabban fekvő sivatagában és tundráján: a jégjelenlétben, a vízelőfordulásban megmutatkozó változások magyarázata. Mindez a bolygónk egészére jellemző mai klímaváltozás megismerésének olyan szelete, amely az egyik legextrémebb – de nagy kiterjedésű – földi környezet leglényegesebb átalakulásait tisztázza.”
– Dr.Nagy Balázs[1]
A kutatócsapat a globális felmelegedés következményeit vizsgálta az Ojos del Salado vulkánon. Az expedíció 4200 métertől 6893 méterig hat magassági szinten végzett felméréseket az örökfagy jelenlétéről, területi elterjedéséről és változásairól. Emellett megvizsgálták az extrém magasságban kialakult (időszakos) hegyi tavak jelenlétének okait, valamint a vulkáni kísérőjelenségek (gőzfeltörések, hévízek) környezetfejlődést befolyásoló szerepét is.[2] A hegyre több mérőállomást telepítettek, a csúcsra helyezett műszerekkel ez lett a világ legmagasabb folyamatosan megfigyelt hegye. Az expedíció tartja emellett a legnagyobb tengerszint feletti magasságba jutást autóval. Az expedíciókról a támogató magazinban általában hosszasan beszámolnak gazdagon illusztrált cikkekkel, valamint 2018-ban az Adatvadászok című dokumentumsorozattal mutatták be az akkori kutatói munkát.[3]
Tanulmányi verseny
A Bonyhádi Petőfi Sándor Evangélikus Gimnáziumban megrendezett A Földgömb Nemzetközi Földrajzverseny mellett az alapítvány kétévente megrendezi a Kövesd a Kutatókat! tanulmányi versenyt, amelyen Dél-Amerika földrajzáról és kulturájáról mérhetik össze a tudásukat az általános iskolás és középiskolás diákcsapatok. Az online fordulók után egy budapesti döntőn dőlnek el a végső helyezések.[4]
Idővonal
- 2012. február- A mérőműszerek kihelyezése
- 2012. február–2014. február- Az első mérési ciklus
- 2014. február- A mérőműszerek ellenőrzése
- 2016. február- Műszercserék és további mintavételek
- 2018. február- Műszerek leolvasása, cserék és újabb mintavételek
Résztvevők
Jegyzetek
- ↑ Atacama blog. [2018. július 8-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. október 17.)
- ↑ A National Geographic magazin cikke a 2018-as expedícióról. (Hozzáférés: 2018. október 18.)
- ↑ Origo: Egy expedíció, ami ott kezdődik ahol a hegymászás véget ér (magyar nyelven). https://www.origo.hu/. (Hozzáférés: 2020. június 10.)
- ↑ "Kövesd a Kutatókat!" verseny 2016 (hu-HU nyelven). Atacama expedíció. [2020. június 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. június 10.)
Források
- Az expedíciósorozat honlapja Archiválva 2018. július 8-i dátummal a Wayback Machine-ben
További információk
- Immár negyedszer jártak magyar kutatók a chilei Ojos del Saladón-megjelent a national geographicban
- Nagy B.–Mari L.–Kovács J.–Nemerkényi Zs.–Heiling Zs.: Az Ojos del Salado monitoring vizsgálata: Jég- és vízjelenlét a Föld legszárazabb magashegységében – in: Sansumné Molnár J.–Siskáné Szilasi B.–Dobos E. (szerk) VII. Magyar Földrajzi Konferencia kiadványa, Miskolc, 2014. pp. 449–459. (ISBN 978-963-358-063-9)
- Mari L.–Nagy B.–Heiling Zs.–Nemerkényi Zs.: Pszeudokarszt a Száraz-Andokban? – Az Ojos del Salado olvadásához köthető felszínformái – in: Karsztfejlődés XIX., Szombathely, 2014. pp. 231–241.
- Nagy B.–Mari L.–Kovács J.–Nemerkényi Zs.–Heiling Zs.: Környezetváltozás a Száraz-Andokban: Az Ojos del Salado monitoring vizsgálata – in: Cserny T.–Kovács-Pálffy P.–Krivánné Horváth Á. (szerk.) HUNGEO 2014 Magyar Földtudományi szakemberek XII. találkozója: Magyar felfedezők és kutatók a természeti erőforrások hasznosításáért. Budapest, Magyarhoni Földtani Társulat, 2014. pp. 53–62. (ISBN 978-963-8221-53-7)
- Nagy B. 2014. Ojos del Salado – Visszatértünk, felköltöztünk, begyűjtöttünk! – in: A Földgömb 2014/április, pp. 16–33.
- Nagy B.–Mari L.–Heiling Zs. 2012. Magashegyi környezetváltozás-monitoring az Ojos del Saladón (6893 m): méréssorozat – kezdet és kilátások – in: Pongrász R.–Mészáros R.–Dobor L.–Kelemen F. (szerk.) Meteorológiai kutatások és oktatás a hazai felsőoktatási intézményekben, Egyetemi Meteorológiai Füzetek No. 24. ELTE, pp. 50–54.
- Nagy B.–Mari L. 2012. Szélsőséges szélformálás a Föld legmagasabban fekvő sivatagában (Puna de Atacama). – Kockázat – Konfliktus – Kihívás: A VI. Magyar Földrajzi Konferencia absztraktjai, Szeged, pp. 148.
- Nagy B. 2012. Extrém terepen. Ojos del Salado – a kérdőre vont hegy. – in: A Földgömb, 2012/2, pp. 16–30.
- Nagy B. 2010. Vulkánok közt a legmagasabb – Ojos del Salado, – in: A Földgömb, 2010/2, pp. 8–17.
- Nagy B. 2008. Ojos del Salado. – in: A Földgömb, 2008/2, pp. 4–9.
- Aszalós JM, Nagy B, Márialigeti K, Borsodi A: Ecological tolerance of psychrophilic bacteria inhabiting the high-altitude aquatic environments of Ojos del Salado volcano, Dry-Andes ACTA MICROBIOLOGICA ET IMMUNOLOGICA HUNGARICA 64:(Suppl) (2017)
- Aszalós JM, Krett G, Anda D, Márialigeti K, Nagy B, Borsodi AK: Diversity of extremophilic bacteria in the sediment of high-altitude lakes located in the mountain desert of Ojos del Salado volcano, Dry-Andes
- EXTREMOPHILES : LIFE UNDER EXTREME CONDITIONS 20:(5) pp. 603–620. (2016)
- Aszalós JM, Krett G, Anda D, Márialigeti K, Nagy B, Borsodi A: Extremofil baktériumközösségek az Ojos del Salado vulkán (Száraz-Andok) magashegyi tavainak üledékében HIDROLÓGIAI KÖZLÖNY 96:(különszám) pp. 8–13. (2016)
- Nagy B, Mari L, Kovács J, Ignéczi Á, Weidinger T, Szalai Z, Timár G: A permafroszt-olvadás, mint vízforrás a Föld legszárazabb hegyvidékén, a Száraz-Andokban In: Pajtókné Tari I, Tóth A (szerk.) Magyar Földrajzi Napok 2016: Absztraktkötet: VIII. Magyar Földrajzi Konferencia : XVI. Geográfus Doktoranduszok Országos Konferenciája : Oktatás-módszertani és Földrajztanári Konferencia. 159 p. Konferencia helye, ideje: Eger, Magyarország, 2016.08.25-2016.08.27. Budapest: Magyar Földrajzi Társaság, 2016. p. 127. (ISBN 978-615-80307-1-7)
- Nagy Balázs: Adatvadászok: Ojos del Salado 3.0 A FÖLDGÖMB 34:(303) pp. 20–34. (2016)
- Nagy Balázs, Kovács József, Mari László, Ignéczi Ádám, Szalai Zoltán, Timár Gábor: A KRIOSZFÉRA PEREMÉN: AZ AKTÍV RÉTEG VIZSGÁLATA AZ OJOS DEL SALADO MAGASHEGYI SIVATAGÁBAN (SZÁRAZ-ANDOK, CHILE) In: Pongrácz R, Mészáros R, Kis A (szerk.) KUTATÁSI ÉS OPERATÍV FELADATOK METEOROLÓGUSKÉNT: Egyetemi Meteorológiai Füzetek No. 27.. Konferencia helye, ideje: Hercegkút, Magyarország, 2016.08.23-2016.08.25. Budapest: ELTE TTK FFI Meteorológiai Tanszék, 2016. pp. 112–118. (ISBN 978-963-284-807-5)
- Weidinger Tamás, Nagy Balázs, Mádlné Szőnyi Judit, Bodor Petra, salavec Péter, Tordai Ágoston: TEREPI MÉRÉSEK A GELLÉRT-HEGY BELSEJÉTŐL A SZÁRAZ-ANDOKIG In: Pongrácz R, Mészáros R, Kis A (szerk.) KUTATÁSI ÉS OPERATÍV FELADATOK METEOROLÓGUSKÉNT: Egyetemi Meteorológiai Füzetek No. 27.. Konferencia helye, ideje: Hercegkút, Magyarország, 2016.08.23-2016.08.25. Budapest: ELTE TTK FFI Meteorológiai Tanszék, 2016. pp. 162–172. (ISBN 978-963-284-807-5)
- Aszalós JM, Krett G, Anda D, Márialigeti K, Nagy B, Borsodi AK Szabó D, Kocsis B, Tóthpál A, Márialigeti K, Dobay O (szerk.): Diversity of extremophilic bacteria in the high altitude lakes of Ojos del Salado volcano, Dry Andes, Konferencia helye, ideje: Budapest, Magyarország, 2015.07.08-2015.07.10. Budapest:Akadémiai Kiadó, 2015. 129 p. (Acta Microbiologica et Immunologica Hungarica Supplement; 62.) Abstracts of the 17th International Congress of the Hungarian Society for Microbiology
- Aszalós JM, Krett G, Anda D, Márialigeti K, Nagy B, Borsodi A: Extremofil baktériumközösségek az Ojos Del Salado vulkán (Száraz-Andok) magashegyi tavainak üledékében In: Tóth V (szerk.) LVII. Hidrobiológus Napok: Genetikai és molekuláris biológiai kutatások jelentősége a hidrobiológiában. Konferencia helye, ideje: Tihany, Magyarország, 2015.10.07-2015.10.09. Tihany: p. 12.
- Nagy B, Kovács J, Mari L, Szalai Z: Ice and water in the world's highest mountain desert, dry Andes, Ojos del Salado region In: Hungarian Geographical Society (szerk.) EUGEO Budapest 2015: congress programme and abstracts. 263 p.
- Nagy Balázs, Mari László, Kovács József, Nemerkényi Zsombor, Heiling Zsolt: Adatok a magashegyi sivatag felszíne alól - avagy víz és jég a Föld legszárazabb magashegységén, az Ojos del Saladón EGYETEMI METEOROLÓGIAI FÜZETEK - METEOROLOGICAL NOTES OF UNIVERSITIES 25: pp. 123–128. (2014) (ISBN 9789632845388)
Kapcsolódó szócikkek
- Ojos del Salado
- A Földgömb