Csarnatő
Csarnatő (Черна) | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Terület | Kárpátalja (1946. január 22. – ) | ||
Járás |
| ||
Község | Királyháza község | ||
Rang | falu | ||
Alapítás éve | 1300 | ||
Irányítószám | 90340 | ||
Körzethívószám | +380 03143 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | ismeretlen | ||
Népsűrűség | 0,42 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 155 m | ||
Terület | 5295 km² | ||
Időzóna | EET, UTC+2 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Csarnatő Pozíció Kárpátalja térképén | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Csarnatő témájú médiaállományokat. |
Csarnatő település (ukránul: Черна - Cserna) Ukrajnában, a Beregszászi járásban.
Fekvése
Nagyszőlőstől keletre, a Csarna-patak forrásvidékén, a Nyaláb vártól keletre, a Veléte hegy tövében, Kistarna, Tiszakirva és Rákospatak közt fekvő település.
Története
Csarnatő és környéke már ősidők óta lakott helynek számít, melyet az 1895-ben itt végzett ásatásokkor itt talált kurgán, vagy halomsírszerű, vizesárokkal körülvett domb belsejében talált nagyméretű kövekből épített sírkamra is bizonyít.
A Nyalábi vár-tól kissé keletre fekvő település egykor a Nyalábi uradalomhoz tartozott, és annak sorsában osztozott. Főbb birtokosai a Nyaláb vár urai: a Drágffyak, majd 1405 után a Perényiek voltak.
1910-es népszámláláskor 853 lakosa volt, ebből 36 magyar, 119 német, 693 rutén, melyből 18 római katolikus, 716 görögkatolikus, 118 izraelita volt.
A trianoni békeszerződés előtt Ugocsa vármegye Tiszánnineni járásához tartozott.
Fényes Elek történelmi földrajzában írta a településről: "Csarnatő orosz falu, Bereg-Ugocsa vármegyében, a nyalábi uradalomban: 353 görögkatolikus lakossal, s fiókegyházzal. Fekszik a Veléthe hegy tövében. Utolsó postája Nagyszőlős."
Nevezetességek
- Csarnatői halom, vagy vármaradványok.
Források
- Fényes Elek történeti földrajza.
- A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914 ISBN 963 85683 3 X