2010-es köztársaságielnök-választás Magyarországon
|
A rendszerváltás utáni ötödik köztársaságielnök-választást Magyarországon 2010. június 29-én tartották. Ahhoz, hogy valaki hivatalosan is köztársaságielnök-jelöltté válhasson, az alkotmány alapján az Országgyűlés legalább ötven tagjának írásbeli ajánlása szükséges.
Az alkotmány értelmében a Magyar Köztársaságban az 1990-es népszavazás eredményeként a köztársasági elnököt a parlament választja meg. A 2010-es választást a kormánypárt jelöltje az országgyűlés elnöke Schmitt Pál nyerte meg az ellenzéki MSZP-jelölt korábbi thaiföldi nagykövet Balogh Andrással szemben.
Előzmény
Az elnökválasztási készülődést 2009 novemberében a konzervatív Magyar Nemzet nyitotta meg egy felvetésekből álló cikkével. Írásában az újság azt vázolta fel, hogy a népszerűségi versenyben alaposan lemaradó Szocialista Párt nem várja majd meg, hogy 2010 áprilisában elveszítse a választást, hanem még a baloldali többségű Országgyűléssel 2010 elején megválasztják majd Sólyom László utódját. Erre az Alkotmány egy hiányossága adott volna lehetőséget; az Alkotmány csak az elnök mandátumának hosszát határozta meg, de azt nem, hogy utódját mikor kell megválasztani. A lap az elnöki tisztség várományosaként nevezte meg Kovács Lászlót[1] A Magyar Nemzet spekulációit a szocialista politikusok azonnal cáfolták.[2][3] A Magyar Nemzet cikke azonban ráirányította a figyelmet Sólyom László lejáró elnöki mandátumára.
Miután a 2010-es országgyűlési választásokat a Fidesz-KDNP pártszövetség kétharmados többségben megnyerte, várható volt, hogy a kormány jelöltje megnyeri a köztársasági elnökválasztást.
Jelöltek
Balogh András jelölése
A 2010-es választás előtt Kovács László volt a legtöbbet emlegetett potenciális szocialista jelölt, ugyanakkor ő maga nyilvánosan jobbára elhárította az erre vonatkozó kérdéseket.[4] 2010 után az MSZP volt az egyetlen ellenzéki párt, amely elég képviselővel rendelkezett ahhoz, hogy önálló elnökjelöltet állítson. A párt az emlékezetes 2009-es miniszterelnökjelölt-keresési folyamat után szerette volna rendezni a sorait és a nem a közvéleménynek szánt belső vitákat diszkréten rendezni.[5][6] (A párt zilált helyzetét jól mutatja, hogy az elnökválasztástól való távolmaradásnak komoly tábora volt a párton belül.[5][7][8]) Emiatt az elnökjelölt személyéről szóló egyeztetések kezdettől titkosak voltak, mindössze Vizi E. Szilveszter és Glatz Ferenc neve szivárgott ki.[6][9] Az MSZP-ben több lehetséges nem MSZP-közeli jelölt is szóba került, ezek közül az első a regnáló Sólyom László volt. 2006 után a kormányzó MSZP és Sólyom László viszonya konfliktusokkal teli volt. Az MSZP részéről azért merülhetett fel az elnök újrajelölése, mert joggal remélhették, hogy 2010 után Sólyom legalább annyira kellemetlen ellenfele lesz a kormányzó Fidesznek, mint amennyire kellemetlen ellenfele volt a baloldali kormányoknak. Szanyi Tibor vetette fel Orbán Viktor spekulatív jelölését.[10]
Az MSZP államfő-jelöltjéről a 2010. július 7-én összehívott zárt kongresszuson döntöttek. Az MSZP választmánya egyetlen jelöltet ajánlott a kongresszus figyelmébe: Balogh Andrást.[11] A választmány szerint a döntés legfőbb szempontja volt, hogy egy köztiszteletnek örvendő, de a Szocialista Párttal értékközösséget vállaló jelöltet állítsanak. Az ellenzéki párt kongresszusa a korábbi thaiföldi nagykövetet Balogh András történészt, egyetemi tanárt jelölte államfőnek.[12][13]
A Balogh András jelölté válásához szükséges ajánló aláírásokat 2010. június 25-én adta le Mesterházy Attila, az MSZP frakcióvezetője.[14]
Schmitt Pál jelölése
A 2010-es választásokon győztes Fideszben hosszas vita előzte meg a jelöltállítást. A jelöltkeresési folyamatból csak kevés információ szivárgott ki. A Fidesz vélhetően már a választási győzelme után eldöntötte, hogy nem kívánják Sólyom László újabb elnöki mandátumát, helyette egy pártjukhoz jóval közelebb álló személyt részesítenének előnyben.[15] A jelöltállítás kezdeti szakaszában a magyar értelmiség legrangosabb szereplőinek neve merült fel (Pálinkás József, Bihari Mihály, Vizi E. Szilveszter), illetve lehetséges jelöltként szerepelt Áder János EP-képviselő is.[16] Orbán Viktor Lázár Jánost bízta meg azzal, hogy az országgyűlési képviselőcsoport tagjaival konzultálva kutassa fel a leginkább támogatott/támogatható jelöltet.[15] A pártvezetés figyelme májusra egyre inkább Schmitt Pál irányába fordult. Schmitt jelölését elsősorban Orbán Viktor miniszterelnök támogatta, az egykori sportdiplomata jelölése azonban nem okozott osztatlan lelkesedést a párton belül. Az egykori sportdiplomata jelölését legeltökéltebben Kövér László ellenezte, aki nem tartotta államférfiúi személyiségnek Schmittet, illetve (később beigazolódott sejtése alapján) arra hivatkozott, hogy a Schmitt múltjában homályos és vitatható részek is vannak, amelyek a jelölt bukását okozhatják.[17] Az Orbán-Kövér vitát végül a miniszterelnök nyerte.
A Fidesz akkori belső szabályzata szerint a pártelnök (Orbán Viktor) joga volt, hogy köztársasági elnök személyére javaslatot tegyen. Ezt Orbán Viktor – később többször is felemlegetett módon – úgy oldotta meg, hogy bulgáriai nyaralásáról levelet küldött Lázár János frakcióvezetőnek, amelyben Schmitt Pál jelöléséről tájékoztatta.[18]
Ennek megfelelően a Fidesz és a KDNP az országgyűlés elnökét, Schmitt Pál olimpiai bajnok sportolót, sportdiplomatát jelölték.[19] Schmitt Pál jelölése 62 kereszténydemokrata és fideszes képviselő aláírásával június 25-én hivatalossá vált.[20]
Nem szereztek elég támogatást
Jobbik - A párt Morvai Krisztina európai parlamenti képviselőt jelölte államelnöknek, de a szükséges mennyiségű ajánlások hiányában nem került fel a szavazólapokra.[21] A Jobbik jelöltje mellett állt Molnár Oszkár az országgyűlés egyetlen független tagja is.
LMP - Az LMP a hivatalban lévő elnököt Sólyom Lászlót kívánta jelölni, de nekik sem sikerült összegyűjteni a szükséges számú ajánlást.[22]
A jelöltek meghallgatása
A 2010-es választás egyik sajátos vonása volt, hogy a kiélezett politikai hangulat ellenére az Országgyűlés pártjai gesztusokat gyakoroltak egymás jelöltjei irányában és azokat bemutatkozó beszélgetésre hívták saját frakcióik ülésére.
![]() | Ez a szakasz egyelőre üres vagy erősen hiányos. Segíts te is a kibővítésében! |
Szavazás
Köztársasági elnökválasztás, 2010 (első forduló) | |||
---|---|---|---|
Jelölt | Jelölő párt | Szavazat | % |
Schmitt Pál | Fidesz-KDNP | 263 | 68,1 |
Balogh András | MSZP | 59 | 15,3 |
Nem szavazott | 20 | 5,2 | |
Érvénytelen szavazat | 44 | 11,4 | |
Összes szavazat | 366 | 94,8 | |
Összes szavazó | 386 | 100,00 |
Források
- ↑ Kovács László nagy visszatérése? (magyar nyelven). Napi Gazdaság, 2009. november 19. (Hozzáférés: 2017. november 7.)
- ↑ Rab László: Az MSZP nem akar előre hozott köztársaságielnök-választást (magyar nyelven). Népszabadság, 2009. november 20. (Hozzáférés: 2017. november 7.)
- ↑ Török László: Elnökválasztás: érvényesülhet az MSZP-s etika (magyar nyelven). Magyar Nemzet, 2009. november 27. [2018. április 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. november 7.)
- ↑ Kovács László nyilatkozott saját államfő-jelöltségének esélyeiről (magyar nyelven). HVG, 2009. november 6. (Hozzáférés: 2017. november 7.)
- ↑ a b Schmidt Gábor: Mégis jelölne államfőt az MSZP? (magyar nyelven). Népszabadság, 2010. június 3. (Hozzáférés: 2017. november 7.)
- ↑ a b Szalay Tamás Lajos: A bangkoki nagykövet lehet a szocialista párt államfőjelöltje (magyar nyelven). Népszabadság, 2010. június 4. (Hozzáférés: 2017. november 7.)
- ↑ Gergely Márton: Nem lesz ellenfele a Fidesz államfőjelöltjének, bárki is legyen (magyar nyelven). Népszabadság, 2010. május 29. (Hozzáférés: 2017. november 7.)
- ↑ Szalay Tamás Lajos: Szombaton eldőlhet, lesz-e szoci államfőjelölt (magyar nyelven). Népszabadság, 2010. május 27. (Hozzáférés: 2017. november 7.)
- ↑ Balogh András lehet a szocialista párt államfőjelöltje (magyar nyelven). HVG, 2010. június 4. (Hozzáférés: 2017. november 7.)
- ↑ Szegő Péter: Orbán Viktor mint az MSZP köztársaságielnök-jelöltje? (magyar nyelven). HVG, 2010. május 31. (Hozzáférés: 2017. november 7.)
- ↑ És tényleg: Balogh András az MSZP államfőjelöltje lesz (magyar nyelven). Népszabadság, 2010. június 7. (Hozzáférés: 2017. november 7.)
- ↑ http://hvg.hu/itthon/20100604_balogh_andras_allamfojeloltje
- ↑ http://hvg.hu/itthon/20100606_mszp_koztarsasagi_elnok_balogh_andras
- ↑ Ajánlóív a köztársasági elnök személyének jelölésére (Dr. Balogh András) (magyar nyelven). Országgyűlés, 2010. június 25. (Hozzáférés: 2017. november 7.)
- ↑ a b Csuhaj Ildikó: Most nem konzultál a Fidesz az emberekkel az államfőről (magyar nyelven). Népszabadság, 2010. június 2. (Hozzáférés: 2017. november 8.)
- ↑ Sajtóhírek szerint Schmitt Pál lehet az államelnök (magyar nyelven). HVG, 2010. június 4. (Hozzáférés: 2017. november 8.)
- ↑ Tóth Ákos: Fideszes civakodás után: Schmitt lesz az államfő (magyar nyelven). Népszabadság, 2010. június 12. (Hozzáférés: 2017. november 8.)
- ↑ Csuhaj Ildikó: Schmitt Pál Orbán Viktor államfőjelöltje (magyar nyelven). Népszabadság, 2010. június 24. (Hozzáférés: 2017. november 8.)
- ↑ http://hvg.hu/itthon/20100623_orban_schmitt_palt_akarja_allamfonek
- ↑ Ajánlóív a köztársasági elnök személyének jelölésére (magyar nyelven). Országgyűlés, 2010. június 25. (Hozzáférés: 2017. november 8.)
- ↑ http://hvg.hu/itthon/20100623_jobbik_morvai_allamfo_jelolt
- ↑ http://hvg.hu/itthon/20100625_schmitt_pal_balogh_andras_solyom