Velký Berezný
Velký Berezný Великий Березний, (Velykyj Bereznyj) | |
---|---|
Katolický kostel | |
![]() znak ![]() vlajka | |
Poloha | |
Souřadnice | 48°53′32″ s. š., 22°27′36″ v. d. |
Nadmořská výška | 210 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+2 |
Stát | Ukrajina![]() |
Oblast | Zakarpatská |
Okres | Užhorod |
![]() ![]() Velký Berezný Velký Berezný, Zakarpatská oblast | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 4,1 km² |
Počet obyvatel | 6 655 |
Hustota zalidnění | 1623 obyv./km² |
Správa | |
Oficiální web | w1 |
Adresa obecního úřadu | вул. Шевченка 12 89000 смт. Великий Березний |
Telefonní předvolba | 3135 |
PSČ | 89000 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Velký Berezný, také Velká Berezná[1] (ukrajinsky Великий Березний, Velykyj Bereznyj, maďarsky Nagyberezna, slovensky Veľká Berezna) je městys (ukrajinsky selyšče) v ukrajinské Zakarpatské oblasti, na řece Uh, těsně u hranic se Slovenskem. Velký Berezný má kolem 7 500 obyvatel. Je součástí okresu Užhorod, do července 2020 byl centrem zaniklého okresu Velký Berezný. Od roku 1894 tudy vede železnice Užhorod–Sjanky–Lvov. Je zde sídlo Velkoberezňanské vesnické komunity. Velký Berezný se nachází na etnickém území nazývaném Lemkovina.
Na jihu městys sousedí s obcí Malý Berezný, kde se nachází silniční hraniční přechod se Slovenskem.
Historie
Městys byl poprvé zmíněn v roce 1409 a poté v roce 1427 bylo v souvislosti s majetkem Drugethů; byl uveden jako Nagberezna.
Městys patřil k Horním Uhrám až do rozpadu Rakouska-Uherska. [2] V roce 1910 zde žilo oficiálně 2822 obyvatel, z nichž 1120 mluvilo rusínsky, 930 německy, 426 maďarsky a 300 slovensky. Během 1. světové války zde byl založen vojenský hřbitov, na kterém je pohřbeno 258 vojáků.[3] V letech 1918-1938 bylo město součástí Československa, jako jedno z nejmenších okresních měst tehdejší Podkarpatské Rusi. V roce 1937 zde žilo 2989 obyvatel, z toho 1290 Rusínů, 543 Čechů a 876 Židů.[3]
Reference
V tomto článku byly použity překlady textů z článků Welykyj Beresnyj na německé Wikipedii a Великий Березний na ukrajinské Wikipedii.
- ↑ Seznam obcí a úřadů na Podkarpatské Rusi [online]. Užhorod: 1922 [cit. 2022-08-18]. Dostupné online.
- ↑ PRECLÍK, Vratislav. Masaryk a legie, váz. kniha, 219 str., vydalo nakladatelství Paris Karviná ve spolupráci s Masarykovým demokratickým hnutím, 2019, ISBN 978-80-87173-47-3, s. 28 - 30, 48 - 51, 73 - 100, 108 - 121, 123 - 134, 136 - 144, 164 - 167, 180 - 191
- ↑ a b LÁZŇOVSKÝ, Bohuslav; KLÍMA, Stanislav. Průvodce po Československé republice, Země Slovenská a Podkarpatskoruská. 4. vyd. Praha: Orbis, 1937. 755 s. S. 639–640.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Velký Berezný na Wikimedia Commons
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
![]() | ||
---|---|---|
Okresy | ![]() | |
Města | ||
Městyse | Baťovo • Buštyno • Čynadijovo • Dubove • Jasiňa • Kobylecka Poljana • Kolčyno • Korolevo • Mižhirja • Seredné • Solotvina • Teresva • Usť-Čorna • Velký Berezný • Velký Bočkov • Volovec • Vylok • Vyškovo • Ždenijevo | |
Bývalé okresy |