Pestrokřídlec podražcový
![]() | |
---|---|
Stupeň ohrožení podle IUCN | |
![]() málo dotčený[1] | |
Vědecká klasifikace | |
Říše | živočichové (Animalia) |
Kmen | členovci (Arthropoda) |
Podkmen | šestinozí (Hexapoda) |
Třída | hmyz (Insecta) |
Řád | motýli (Lepidoptera) |
Čeleď | otakárkovití (Papilionidae) |
Rod | pestrokřídlec (Zerynthia) |
Binomické jméno | |
Zerynthia polyxena (Denis a Schiffermüller, 1775) | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Pestrokřídlec podražcový (Zerynthia polyxena) je druh denního motýla z čeledi otakárkovití. V Česku je chráněný dle vyhlášky 395/1992 Sb. jako kriticky ohrožený druh.
Popis
Dospělec
Je to středně velký denní motýl. Rozpětí křídel je od 46 do 55 mm.[2] Hlava je malá, okrouhlá, obvykle černě zbarvená. Tykadla jsou krátká, dosahují méně než poloviny délky předního okraje předního křídla. Hruď je černá, žluto-hnědě ochlupená, s úzkým červeným krčním lemem. Motýl má tři páry plnohodnotných nohou sloužících k chůzi. Křídla jsou pestrobarevná, základní barva je žlutá nebo až okrově žlutá s početnými tmavými kresbami.[2] Na vnějším okraji všech křídel je typická vlnovitá kresba.[2] Na lemu zadních křídel je v průběhu této kresby ještě řada červených a modrých skvrnek. Žilnatina křídel je zbarvená černě. Samičky jsou obvykle jen trochu tmavěji zbarvené a jsou o něco větší.[2] Zadeček je zbarvený černě a hnědo-žlutě ochlupený. Na boční straně zadečku jsou červené skvrny, které vytvářejí kresbu různého tvaru.
Kukla
Kukla je k podkladu přichycena svým koncem a navíc je ještě připásána vláknem u základů křídel. Je štíhlá a dlouhá asi 23–26 mm. Barvu má béžovou a na bocích má řadu průduchů, kde je zbarvená černě.
Housenka
Housenka dorůstá asi 30–35 mm. Dospělá housenka má na bocích 6 řad červenohnědých až oranžovo-růžových, na konci černě zbarvených, výrůstků.
Vajíčko
Vajíčka jsou okrouhlého tvaru. Po nakladení jsou bílá, později jsou žlutavá a před vylíhnutím housenky se zbarvují do černa. Povrch vajíček je hladký a lesklý.
Vývoj a chování
Pestrokřídlec podražcový má jednu generaci v roce.[2] Dospělce lze u nás vidět od konce dubna do konce května, výjimečně i začátkem června. V jižní Evropě se vyskytuje od konce března do začátku června, s nejvyšším výskytem v prvních dvou třetinách května. Dospělci žijí 2 až 3 týdny.[2] Samečci poletují za teplých dní už brzo ráno a hledají samičky, které by byly vhodné k páření. Samičky létají spíše později dopoledne a po poledni. K páření dochází před polednem. Samička klade vajíčka po oplodnění jednotlivě nebo v malých skupinkách na spodní stranu listů živné rostliny.[2] Z vajíčka se líhne housenka po 8-9 dnech. Housenky se objevují od konce května do konce června, s maximálním výskytem v průběhu června. Housenka se na konci jara, resp. začátkem léta zakuklí. Kukla přečkává zimu do jara, kdy se z ní líhne dospělý motýl.
Stanoviště
Osídluje řídké, teplé a převážně listnaté lesy, skalnaté stepní oblasti, luční ekosystémy, pole, okraje vinic a zahrad, leso-stepní biotopy, železniční náspy, okraje jezer a řek, bohatě kvetoucí a teplé údolí řek, slunečné křovinaté stráně nebo i extenzivně obhospodařované pozemky.[2] Lze se s ním setkat i na netypických lokalitách: v okolí smetišť nebo v sadech a parcích, pokud roste v okolí jeho živná rostlina, kterou je v našich podmínkách hlavně podražec křovištní (Aristolochia clematitis)[2]. Živnou rostlinou mohou být např. i druhy Aristolochia pallida, Aristolochia rotunda, a Aristolochia maurorum. Výskyt je ostrůvkovitého charakteru, v nadmořských výškách do 1 400–1 500 m n. m.
Rozšíření
V Česku se vyskytuje jen na jižní Moravě. Oblast výskytu druhu zahrnuje pásovitě oblast Evropy od jižní Francie a severní Itálie přes Sicílii, Maďarsko, jižní Slovensko, Slovinsko, Chorvatsko, Srbsko, Rumunsko, Bulharsko, Řecko až do jihozápadní části Ruska. Na tomto relativně velkém areálu rozšíření bylo popsáno přibližně 22 poddruhů.
Ohrožení a ochrana druhu
Pestrokřídlec podražcový je ohrožený hlavně zánikem vhodných biotopů a také používáním umělých hnojiv a pesticidu v místech jeho výskytu.[2] Nebezpečné je pro něj zarůstání jeho biotopů výsadbou lesa, turistika, znečištění ovzduší, používání insekticidů v zemědělství, spásání stepních biotopů dobytkem, kosení stepních oblastí a v neposlední řadě odchyt motýlů sběrateli ve velkém množství.[2] Je to vzácný druh našich denních motýlů. Od roku 1965 je na území Československa chráněným druhem. V Česku je chráněný dle vyhlášky 395/1992 Sb. jako kriticky ohrožený druh. Na území Polska se už nevyskytuje. Ve většině států je hodnocený jako druh zranitelný. V Rakousku je taky ohrožený vyhynutím. V Rusku je zařazený do Červené knihy knihy chráněných a ohrožených živočich ve II. kategorii. Ochrana tohoto druhu spočívá v ochraně vhodných biotopů a v celkové ochraně životního prostředí jako takového. Význam má však i individuální ochrana jedince, vzhledem k jeho areálu rozšíření a obvykle nízké početnosti.
Galerie
- Dospělý jedinec
- Šupinky na křídlech
- Vajíčka
- Mladá housenka
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Pestroň vlkovcový na slovenské Wikipedii.
Literatura
- Hrubý, K.: Prodromus lepidopter Slovenska. SAV, Bratislava, 1964, s. 867–868.
- Moucha, J.: Sbíráme motýly. Delfín, Praha, 1972, s. 73.
- Ponec, J.: Motýle. Obzor, Bratislava, 1982, s. 352.
- Škapec, V.: Červená kniha ohrozených a vzácnych druhov rastlín a živočíchov ČSFR 3. Príroda, Bratislava, 1992, 107–108.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu pestrokřídlec podražcový na Wikimedia Commons
Galerie pestrokřídlec podražcový na Wikimedia Commons
Taxon Zerynthia (Zerynthia) polyxena ve Wikidruzích