Jeníkov (okres Teplice)
Jeníkov | |
---|---|
![]() Střed vesnice s kostelem svatých Petra a Pavla (pohled z návsi) | |
![]() | |
znak | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Duchcov |
Obec s rozšířenou působností | Teplice (správní obvod) |
Okres | Teplice |
Kraj | Ústecký |
Historická země | Čechy |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 50°37′43″ s. š., 13°44′56″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 874 (2024)[1] |
Rozloha | 7,74 km²[2] |
Nadmořská výška | 250 m n. m. |
PSČ | 417 24 |
Počet domů | 273 (2021)[3] |
Počet částí obce | 2 |
Počet k. ú. | 3 |
Počet ZSJ | 3 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Oldřichov 52 Jeníkov 417 24 Oldřichov u Duchcova [email protected] |
Starostka | Stanislava Kubajková |
Oficiální web: www | |
![]() | |
![]() ![]() Jeníkov | |
Další údaje | |
Kód obce | 567582 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Obec Jeníkov (německy Janegg) se nachází v okrese Teplice v Ústeckém kraji, zhruba 3 až 4 km severně od Duchcova a 6 km západně od Teplic. Žije v ní 874[1] obyvatel. Jeníkovem protéká potok Bouřlivec.
Obec Jeníkov s osadou Oldřichov leží v okrese Teplice nedaleko starého hornického města Duchcova v nadmořské výšce 250 metrů.
Historie
První písemná zmínka o vesnici se datuje k roku 1352. Ve středověku náležel Jeníkov i Oldřichov poddanstvím nejdříve rodu Hrabišiců k jejich panství a hradu Rýzmburku v Oseku. Od jejich rodových křestních jmen se také odvozuje pojmenování obou obcí. Roku 1423 již patřil Jeníkov ke klášteru cisterciáků v Oseku, kteří zde zbudovali první kostel, z něhož se dochoval vzácný pozdně gotický oltář s deskovou malbou Zvěstování Panně Marii s lovem na jednorožce z doby kolem roku 1460. Tento bájný symbol mravní čistoty Panny Marie se dostal také do znaku obce. Oltářní archa se dochovala a je vystavena v Městském muzeu v Duchcově.[4] Goticko-renesanční kostel svaté Anny s letopočtem 1551 na portálu byl vystavěn na hřbitově.[5] Katolickou orientaci obyvatel potvrdila v pobělohorské době novostavba barokního kostela svatého Petra a Pavla, založeného roku 1756.
Po roce 1860 se k Jeníkovu připojily osady Oldřichov, Kocourkov, Dřevoruby, Křižanov, Staré a Nové Verneřice a Střelná.
Zavedení železnice v roce 1867 do Oldřichova a počátek těžby hnědého uhlí učinily celou oblast výrazně průmyslovou. V minulosti se v okolí obce těžilo hnědé uhlí mj. hlubinným dolem Barbora a následně ve stejné lokalitě i povrchovým dolem. Po vytěžení povrchového lomu vznikla zbytková jáma o rozloze 65 hektarů s názvem Barbora.
Po ukončení těžby byla Barbora zatopena kvalitní pramenitou vodou, čímž vznikla vodní nádrž místy dosahující hloubku až 60 metrů. Pro vynikající kvalitu vody a její průhlednost je vodní nádrž využívána pro výcvik sportovních potápěčů, k jízdám na plachetnicích a k windsurfingu. Koupání v čisté vodě je velmi příjemné a břehová část s občerstvovacími stánky v letních měsících pojme tisíce návštěvníků z celého regionu Teplicka a Duchcovska i širšího okolí.
Obyvatelstvo
Při sčítání lidu v roce 1921 zde žilo 833 obyvatel (z toho 408 mužů), z nichž bylo 149 Čechoslováků, 676 Němců, jeden příslušník jiné národnosti a sedm cizinců. Většina lidí byla římskými katolíky, ale žilo zde také sedmnáct evangelíků, dva členové nezjišťovaných církví a 75 lidí bez vyznání.[6] Podle sčítání lidu z roku 1930 měla vesnice 851 obyvatel: 141 Čechoslováků, 708 Němců a dva cizinci. Kromě 23 evangelíků, dvou členů církve československé a 98 lidí bez vyznání se hlásili k římskokatolické církvi.[7]
1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Obyvatelé | 274 | 376 | 558 | 700 | 780 | 833 | 851 | 605 | 532 | 480 | 378 | 333 | 325 | 351 | 315 |
Domy | 46 | 54 | 62 | 69 | 72 | 80 | 96 | 122 | 235 | 98 | 83 | 84 | 91 | 100 | 107 |
Data z roku 1961 zahrnují domy z místní části Oldřichov. |
Obecní správa
Části obce
- Jeníkov
- Oldřichov
Na území obce též stály také vesnice Kocourkov a Hajniště. Obě zanikly v důsledku těžby hnědého uhlí.
Obecní symboly
Znak byl obci udělen rozhodnutím předsedy Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky dne 18. listopadu 1998.[10]
Pamětihodnosti
Kostel svatého Petra a Pavla
- Kostel byl postaven mezi lety 1756–1763[11] a stojí na návrší v obci, kde je jeho dominantou. Kostel postavený v pozdně barokním stylu[11] byl vysvěcen roku 1763 a od roku 2005 je postupně restaurován.[11] V průčelní západní věži se nacházejí tři zvony na dřevěné konstrukci, na jejímž horním žebru je datace ANNO 1760. Velký zvon vyrobil Jiljí Konvář v roce 1496, střední zvon je dílem Richarda Herolda z roku 1925, malý zvon není blíže určen.
Další pamětihodnosti
- Hřbitovní kaple svaté Anny (původně zasvěcená Zvěstování Panny Marie) – goticko-renesanční stavba neobvyklého lichoběžníkového půdorysu. Jde o pozůstatek kněžiště původního jeníkovského kostela, datovaná v kartuši nad portálem letopočtem 1551. V letech 2010–2015 byla rekonstruována. Stala se také součástí výstavy Má vlast cestami proměn, ročníku 2018/2019, kde v internetovém hlasování o nejlepší proměně obsadila 2. místo.[12]
- Socha Krista Salvátora – vrcholně barokní skulptura z roku 1727
- Socha svatého Vavřince ve výklenkové kapli, z roku 1756
- Fara – pozdně barokní budova s neúplným letopočtem 177. na portálu
- Asi 1,5 km severozápadně od obce se nachází chráněné území Háj u Oseka.
Osobnosti
- Antonín Liehm (1817–1860), malíř a pedagog
Galerie
- Kostel svatého Petra a Pavla
- Fara
- Hostinec
- Kaple svaté Anny
- Budova školy
- Gotická archa z Jeníkova, kolem 1460
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ Jaroslav Pešina, Desková malba; in: Dějiny českého výtvarného umění, díl I/2, editor Rudolf Chadraba, Praha 1984, s. 578, obr. s. 582.
- ↑ Umělecké památky Čech. Příprava vydání Emanuel Poche. Svazek I. A/J. Praha: Academia, 1977. 644 s. Heslo Jeníkov, s. 583.
- ↑ Statistický lexikon obcí v Republice Československé. 2. vyd. Svazek I. Čechy. Praha: Státní úřad statistický, 1924. 596 s. S. 207.
- ↑ Statistický lexikon obcí v Republice Československé. Svazek I. Země česká. Praha: Státní úřad statistický, 1934. 614 s. S. 59.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2011 [PDF online]. Český statistický úřad, 2015-12-21 [cit. 2020-03-08]. Kapitola Okres Teplice. Dostupné online.
- ↑ Výsledky sčítání 2021 – otevřená data [online]. [cit. 2022-04-18]. Dostupné online.
- ↑ Udělené symboly – Jeníkov [online]. 1998-11-18 [cit. 2022-06-09]. Dostupné online.
- ↑ a b c STUDECKÝ, Vladimír. Kostel sv. Petra a Pavla Jeníkov u Duchcova [online]. Hrady.cz, 2005-12-12 [cit. 2008-06-07]. Dostupné online.
- ↑ Hlasování o nejlepší proměně ročníku 2018/2019. cestamipromen.cz [online]. [cit. 2019-05-09]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Jeníkov na Wikimedia Commons
Encyklopedické heslo Jeníkov v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Oficiální stránky
- Jeníkov v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Části obce Jeníkov | |
---|---|
Části obce |
|
Ostatní |
|
Města, městys a obce okresu Teplice | |
---|---|
Bílina • Bořislav • Bystřany • Bžany • Dubí • Duchcov • Háj u Duchcova • Hostomice • Hrob • Hrobčice • Jeníkov • Kladruby • Kostomlaty pod Milešovkou • Košťany • Krupka • Lahošť • Ledvice • Lukov • Měrunice • Mikulov • Modlany • Moldava • Novosedlice • Ohníč • Osek • Proboštov • Rtyně nad Bílinou • Srbice • Světec • Teplice • Újezdeček • Zabrušany • Žalany • Žim | |
legenda: město, městys. |