Fertešolmaš
Fertešolmaš Фертешолмаш | |
---|---|
![]() | |
Poloha | |
Souřadnice | 47°58′51″ s. š., 22°55′37″ v. d. |
Nadmořská výška | 121 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+02:00 (standardní čas) |
Stát | Ukrajina![]() |
![]() ![]() Fertešolmaš | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 7,0 km² |
Počet obyvatel | 1 070 (2001) |
Hustota zalidnění | 153,2 obyv./km² |
Správa | |
Telefonní předvolba | 3143 |
PSČ | 90371 |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Fertešolmaš, česky také Fertešalmaš[1] nebo Fertéž-Almáš,[2] ukrajinsky Фертешолмаш, dříve také Фертешове nebo Заболоття, maďarsky Fertősalmás, je obec v Pyjterfolvivské vesnické komunitě v okrese Berehovo v Zakarpatské oblasti Ukrajiny, poblíž ukrajinsko-rumunské státní hranice. Na některých mapách je obec omylem označena jako Feteršolmaš. Slovo „Alma“ v maďarštině znamená „jablko“ a jeho přítomnost v druhé části názvu osady se tradičně odvozuje od skutečnosti, že místní obyvatelé pěstovali hodně jablek.
Historie
První písemná zmínka o obci s názvem Olmoš (Almas) pochází z roku 1319. Název Fertešolmaš je uváděn od 18. století. Po skončení první světové války byla obec zpočátku součástí rozšířeného Rumunska, ale jako součást Podkarpatské Rusi se v důsledku hraničních úprav v roce 1921 stala součástí nově vzniklého Československa.[2] V roce 1930 zde žilo 685 obyvatel. V roce 1938 byla obec v důsledku první vídeňské arbitráže přičleněna k Maďarsku.[1] Po skončení druhé světové války byla obec postoupena Sovětskému svazu a stala se součástí Ukrajinské sovětské socialistické republiky.
Obyvatelstvo
V roce 2001 zde žilo 1027 obyvatel, z toho 96,73 % obyvatel bylo maďarské národnosti.
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Фертешолмаш na ukrajinské Wikipedii.
- ↑ a b Seznam obcí a okresů republiky Česko–Slovenské, které byly připojeny k Německu, Maďarsku a Polsku (Stav ke dni 28. listopadu 1938). Praha: [s.n.], 1938. Dostupné online.
- ↑ a b VARGA, Daniel. Stanovení státních hranic našeho státu po 1. a 2. světové válce. [s.l.]: Západočeská univerzita v Plzni, 2022. Dostupné online. S. 31. Diplomová práce.