Cykloheptanon
Cykloheptanon | |
---|---|
![]() chemický vzorec cykloheptanonu | |
Obecné | |
Systematický název | Cykloheptanon |
Ostatní názvy | suberon |
Anglický název | Cycloheptanone |
Německý název | Cycloheptanon |
Funkční vzorec | (CH2)6CO |
Sumární vzorec | C7H12O |
Vzhled | bezbarvá kapalina |
Identifikace | |
Registrační číslo CAS | 502-42-1 |
PubChem | 10400 |
SMILES | O=C1CCCCCC1 |
InChI | InChI=1S/C7H12O/c8-7-5-3-1-2-4-6-7/h1-6H2 |
Vlastnosti | |
Molární hmotnost | 112,17 g/mol |
Teplota tání | −16,4 °C |
Teplota varu | 179–181 °C |
Hustota | 0,949 g/cm3 (20 °C) |
Index lomu | 1,447 |
Rozpustnost ve vodě | nerozpustný |
Bezpečnost | |
![]() GHS02 ![]() GHS05 ![]() GHS07 Nebezpečí[1] | |
R-věty | R41 |
S-věty | S23, S24/25, S26, S39 |
NFPA 704 | ![]() 2 1 0 |
Teplota vznícení | 56 °C |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Cykloheptanon ((CH2)6CO, sumární vzorec C7H12O) je organická sloučenina, konkrétně alicyklický keton. Patří mezi hořlaviny III. třídy.
Výroba
Cykloheptanon poprvé syntetizoval v roce 1836 francouzský chemik Jean-Baptiste Boussingault z vápenatých solí kyseliny suberové:
Ca(O2C(CH2)6CO2) → CaCO3 + (CH2)6CO.[2]
Cykloheptanon se dosud vyrábí cyklizací a dekarboxylací kyseliny suberové nebo jejich esterů. Tato reakce se typicky provádí v plynné fázi při 400–450 °C za přítomnosti oxidu zinečnatého nebo oxidu ceričitého.[3]
Cykloheptanon se také vyrábí reakcí cyklohexanonu s ethoxidem sodným a nitromethanem. Výsledkem je sodná sůl 1-(nitromethyl)cyklohexanolu, ke které se přidá kyselina octová a plynný vodík za přítomnosti niklového katalyzátoru. Následně je přidán dusitan sodný a kyselina octová za vzniku cykloheptanonu.[4]
Jinou možností výroby cykloheptanonu je rozšíření cyklického kruhu cyklohexanonu diazomethanem, který slouží jako zdroj methylenové skupiny.
Použití a reakce
Použití
Cykloheptanon se používá jako prekurzor farmaceutik a dikarboxylových kyselin, které se používají na přípravu vůní a některých polymerů.[5]
Reakce
Hoření
Cykloheptanon patří mezi hořlaviny III. třídy, hoří takto:
2 (CH2)6CO + 19 O2 → 14 CO2 + 12 H2O.
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Cycloheptanone na anglické Wikipedii.
- ↑ a b Cycloheptanone. pubchem.ncbi.nlm.nih.gov [online]. PubChem [cit. 2021-05-23]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Thorpe, T. E.; A dictionary of applied chemistry. 1912.
- ↑ Ullmann|author = Siegel, H.; Eggersdorfer, M.|title = Ketones|doi = 10.1002/14356007.a15_077
- ↑ OrgSynth|prep = cv4p0221|author = Hyp J. Dauben, Jr., Howard J. Ringold, Robert H. Wade, David L. Pearson, and Arthur G. Anderson, Jr.|title = Cycloheptanone|collvol = 4|collvolpages = 221|year = 1963
- ↑ Dicarboxylic Acids. [1] Archivováno 7. 9. 2011 na Wayback Machine.
Související články
- Cyklopropanon
- Cyklobutanon
- Cyklopentanon
- Cyklohexanon
- Cyklooktanon
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Cykloheptanon na Wikimedia Commons
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Ketony | |
---|---|
Alifatické monoketony: | |
alicyklické ketony: cyklopropanon • cyklobutanon • cyklopentanon • cyklohexanon • cykloheptanon • cyklohexan-1,2-dion • dimedon | |
Též také: Ketózy |