Bystrianská jeskyně
![]() Bystrianská jeskyně | |
---|---|
IUCN kategorie III (Přírodní památka) | |
![]() | |
Základní informace | |
Vyhlášení | 1973, 2005 |
Rozloha | 0,03 ha[1] |
Poloha | |
Stát | Slovensko![]() |
Okres | Brezno |
Souřadnice | 48°50′25″ s. š., 19°35′46″ v. d. |
![]() ![]() Bystrianská jeskyně | |
Další informace | |
Kód | 232 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. | |
Tento box:
|
Bystrianská jeskyně je největší jeskyní jižní strany Nízkých Tater. Nachází se v Bystrianském krasu v jižní části Národního parku Nízké Tatry, u obce Bystrá. Stará část jeskyně byla známá odjakživa. Vchod do ní tvoří přírodní otvor v kopci Bílé bradlo, 80 m nad potokem Bystrianka. Nové části jeskyně objevili 24. dubna 1926 skrze propast Peklo bratři Holmanové a Jozef Kovalčík, kteří jeskyni roku 1941 také provizorně zpřístupnili. V lednu 1956 objevili spolu s O. Gajdošíkem a L. Ivanovem spojení mezi starými a novými částmi. Od roku 1968 je z celkové doposud známé délky 3 km pro veřejnost zpřístupněno 750 m. Vchod do jeskyně leží v současnosti ve výšce 560 m n. m. na západním okraji obce Bystrá.
Jeskyně vznikla v vápencích a dolomitech středního triasu. Klikaté chodby Staré a Nové jeskyně se vytvořily rozšířením puklin podzemními vodami říčky Bystrianky ve třech vývojových úrovních. Nejnižší z nich protéká podzemní potůček, který se po 4 km objevuje v obci Valaská jako vyvěračka. Zvláštností jeskyně je puklinový charakter chodeb s výzdobou na jedné straně chodeb. Zastoupené jsou všechny formy sintrové výzdoby a erozních tvarů. Zvláštností jsou zasintrované oblázky nízkotatranské žuly v horních částech chodeb. Krápníkové útvary se nejvíc vyvinuly v Klenotnici v podobě stalaktitů, stalagmitů a záclonových závěsů. Všechny jsou živé, žlutobílé barvy s vysokým leskem. Mezi nejkrásnější patří Zvonivé stalaktity v Katakombách, Baldachýn nad Řečištěm a Kovářská výheň před Peklem. Jinde vynikají nástěnné vodopády a pod nimi sintrová jezírka.
Bystrianská jeskyně sehrála svou úlohu také během 2. světové války. Když 20. ledna 1945 nacisté obsadili vesnici Bystrá, mnoho obyvatel našlo úkryt v jejích podzemních prostorách. Pod vedením známého speleologa F. Majka a bratrů Mitterpachů sestoupili do hloubky 40 m. Tam si mezi tektonickými zlomy vytvořili úkryt. Ven z jeskyně se však nemohli lehce dostat, neboť vchod do jeskyně Němci zaminovali. V měkkém hlinitém dně jeskyně, které vystlali kameny a slámou, si vytvořili lůžka a do lahví sbírali vodu stékající z krápníků. Takto v jeskyni přežili 21 dní a ven se dostali až po osvobození Bystré. V největším dómu je umístěná pamětní tabule, věnovaná památce Gabriela Krupy, kterého zasáhla kulka, když se opožděně ukrýval v jeskyni. Vedle prohlídkového okruhu se nachází tzv. Léčebná síň, kde se v současnosti s úspěchem léčí problémy s horními dýchacími cestami u dětí.
Uvnitř jeskyně bylo pozorováno pět druhů netopýrů, a to vrápenec malý (Rhinolophus hipposideros), netopýr velký (Myotis myotis), netopýr východní (Myotis blythi), netopýr ušatý (Plecotus auritus) a netopýr dlouhouchý (Plecotus austriacus).
Chráněné území
Bystrianska jaskyňa je národní přírodní památka ve správě příspěvkové organizace Správa slovenských jeskyní. Nachází se nedaleko obce Bystrá v katastrálním území obce Valaská v okrese Brezno v Banskobystrickém kraji. Území bylo vyhlášeno v letech 1973 a 2005. Rozloha ochranného pásma byla stanovena na 104,1694 ha.
Reference
- ↑ Nationally designated areas (CDDA). Dostupné online. [cit. 2021-06-26].
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Bystrianská jeskyně na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky jeskyně na serveru Správy slovenských jeskyní
- Národní přírodní památka Bystrianska jaskyňa, Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR
- Chránené územia, Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky
Tento článek obsahuje text ze stránky na webu http://www.mineraly.sk/ (GFDL licence, souhlas webmastera).
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Nízké Tatry | |
---|---|
Podcelky (části) | Ďumbierské Tatry (Demänovské vrchy • Ďumbier • Lúžňanská kotlina • Prašivá • Salatíny) • Kráľovohoľské Tatry (Kráľova hoľa • Predná hoľa • Priehyba • Teplická kotlina) |
Velkoplošné chráněné území | |
Národní přírodní rezervace | |
Národní přírodní památky | Brankovský vodopád • Bystrianská jeskyně • Demänovské jeskyně • Jeskyně mrtvých netopýrů • Stanišovská jaskyňa • Vrbické pleso |
Vodní prvky | |
Kulturní a historické památky | |
Vybrané vrcholy | • Ďumbier (2 043) • Štiavnica (2 025) • Chopok (2 023) • Dereše (2 003) • Skalka (1 980) • Chabenec (1 955) • Kráľova hoľa (1 946) • Kotliská (1 940) • Krúpova hoľa (1 927) • Zákľuky (1 914) • Poľana (1 889) • Orlová (1 840) • Bôr (1 887) • Konské (1 882) • Stredná hoľa (1 875) • Baňa (1 859) • Žiarska hoľa (1 840) • Besná (1 807) • Bartková (1 790) • Veľký Gápeľ (1 776) • Krakova hoľa (1 751) • Veľká Chochuľa (1 753) • Ďurková (1 750) • Ludárova hoľa (1 731) • Veľký bok (1 727) • Veľká Vápenica (1 691) • Latiborská hoľa (1 643) • Andrejcová (1 520) • Chabenec (1 515) • Ostré (1 066) |