B. barbastellus subsp barbastellus,Schreber, (1774).
B. barbastellus subsp guanchae, Trujillo, Ibáñez i Juste, (2002).
Distribució
El ratpenat de bosc (Barbastella barbastellus) és una espècie europea de ratpenat amb una morfologia peculiar de les orelles.
Morfologia
Aspecte frontal del cap amb les seves característiques orelles
Aquest ratpenat és fàcil d'identificar gràcies a les orelles: de forma quadrangular i molt curtes, en plegar-les endavant amb prou feines arriben a l'extrem del musell. De manera semblant a com succeeix en els ratpenats orelluts, els pavellons s'uneixen per la part basal sobre el front. El tragus és triangular i amb la punta allargada. La cua és gairebé tan llarga com el cap i el cos junts i solament sobrepassa l'uropatagi en un parell de mil·límetres.
Els pèls són llargs i sedosos i tenen les puntes blanques, cosa que fa que l'animal sembli cobert de gebre. El dors és de color marró negrós i el ventre de color gris fosc. El musell i les orelles són negres i les membranes alars de color marró grisós o marró negrós.
Dimensions corporals: cap + cos (44 - 60 mm), cua (36 - 60 mm), avantbraç (35 - 44 mm) i envergadura alar (262 - 300 mm).
Pes: 6 - 13 g.
Hàbitat
Tal com indica el seu nom, viu en boscos de muntanya, fins a altituds elevades.
A l'estiu s'amaga en forats dels arbres i en cases abandonades, però per a hivernar es trasllada a coves i fissures fredes i molt humides (és capaç de suportar temperatures inferiors als 0° durant uns quants dies).
Costums
Es desperta tard i efectua un vol ràpid i pesant per sobre la capçada dels arbres o fregant la superfície de l'aigua.
Colònia de ratpenats de bosc.
Poc gregari, normalment es distribueix aïlladament. Només a l'època de reproducció forma petites colònies d'entre 10 i 20 individus.
La morfologia de les seves orelles el fa impossible de confondre amb altres ratpenats.
Bibliografia
Vigo, Marta: Guia dels mamífers terrestres de Catalunya. Enciclopèdia Catalana, col·lecció Pòrtic Natura, núm. 18. Barcelona, maig del 2002. ISBN 84-7306-680-4, planes 78-79.
A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Ratpenat de bosc
N. bellieri · Ratpenat de cap ample (N. crassulus) · Ratpenat d'Eisentraut (N. eisentrauti) · Ratpenat de Grandidier (N. grandidieri) ·N. happoldorum ·N. macrocephalus · Ratpenat de nas ample de Schlieffen (N. schlieffeni)
Ratpenat orellut de la terra d'Arnhem (N. arnhemensis) · Ratpenat orellut de Queensland (N. bifax) ·N. corbeni ·N. daedalus · Ratpenat orellut de Geoffroy (N. geoffroyi) · Ratpenat orellut de Gould (N. gouldi) ·N. holtorum ·N. heran ·N. howensis ·N. major · Ratpenat orellut de dents petites (N. microdon) · Ratpenat orellut papú (N. microtis) ·N. nebulosus · Ratpenat orellut de Timor (N. timoriensis) ·N. sherrini ·N. shirleyae · Ratpenat orellut pigmeu (N. walkeri)
Nòctul del Japó (N. aviator) · Nòctul de les Açores (N. azoreum) ·N. furvus · Nòctul gegant (N. lasiopterus) · Nòctul petit (N. leisleri) · Nòctul de muntanya (N. montanus) · Nòctul gros (N. noctula) ·N. plancyi
Ratpenat papallona d'Allen (G. alboguttata) · Ratpenat papallona argentat (G. argentata) ·G. atra · Ratpenat papallona de Beatrix (G. beatrix) ·G. curryae · Ratpenat papallona de Bibundi (G. egeria) · Ratpenat papallona de Glen (G. gleni) ·G. humeralis · Ratpenat papallona kenyà (G. kenyacola) · Ratpenat papallona de Machado (G. machadoi) · Ratpenat papallona d'Abo (G. poensis) · Ratpenat papallona variegat (G. variegata)
T. fulvida ·T. malayana · Ratpenat del bambú petit (T. pachypus) · Ratpenat del bambú pigmeu (T. pygmaeus) · Ratpenat del bambú gros (T. robustula) ·T. tonkinensis