Comtat de Puñonrostro
Tipus | comtat jurisdiccional ![]() |
---|---|
Estat | Espanya ![]() |
El comtat de Puñonrostro és un títol nobiliari espanyol amb grandesa d'Espanya de primera classe, concedit per la reina Joana I de Castella el 24 d'abril de 1523 a Juan Arias-Dávila y Ortiz.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4c/Francisco_Arias_de_Bobadilla%2C_IV_Conde_de_Pu%C3%B1onrostro.png/220px-Francisco_Arias_de_Bobadilla%2C_IV_Conde_de_Pu%C3%B1onrostro.png)
La reina Joana I de Castella[1] va concedir el títol de comtat de la vila de Puñonrostro per reial cèdula expedida a Valladolid el 24 d'abril de 1523 a favor de Juan Arias-Dávila y Ortiz,[2] IV senyor de Puñonrostro, i també senyor dels llocs i estats de Villafranca, Villalba, Alcobendas, San Agustín, Torrejón de Velasco, Pozuelo, Palomera i Casasola, un noble que havia servit als Reis Catòlics, la reina Joana i després a l'emperador Carles V.[1]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d4/Goya_-_El_conde_de_Pu%C3%B1onrostro.jpg/220px-Goya_-_El_conde_de_Pu%C3%B1onrostro.jpg)
El 1726 se li va atorgar la Grandesa d'Espanya de primera classe a Gonzalo José Arias-Dávila y Coloma, que ostentava també els comtats d'Elda, d'Anna i de Casasola.[1] A la mort de Francisco Javier Arias-Dávila y Centurión sense fills, el títol va passar al seu cosí segon, Juan Bautista Centurión.[2] Tant aquest com la seva germana i successora, María Luisa Centurión, van morir sense fills.[3][4] A partir d'aquest moment hi ha un litigi pel comtat entre diferents familiars i el Consell de Castella va declarar el 1802 que el títol passés a Juan José Matheu y Herrera, que en adoptar-lo va passar a ser anomenat Juan José Arias-Dávila y Matheu.[5]
L'actual titular és Manuel Balmaseda Arias-Dávila-Manzanos, que el va obtenir per cessió de la seva mare el 2006.[6]
Ref. | |||
---|---|---|---|
1 | Juan Arias-Dávila y Ortiz de Valdivieso | 1523-1538 | [2] |
2 | Juan Arias-Dávila y Portocarrero | 1538-1554 | |
3 | Pedro Arias-Dávila y Bobadilla | 1554-1574 | |
4 | Francisco Arias-Dávila y Bobadilla | 1574-1610 | [7][8] |
5 | Gonzalo Arias-Dávila y Bobadilla | 1610-1661 | |
6 | Juan Arias-Dávila y Pacheco | 1661-1726 | [9] |
7 | Gonzalo José Arias-Dávila y Coloma | 1726-1738 | [10] |
8 | Diego Lucas Arias-Dávila y Croy | 1738-1751 | [11] |
9 | Francisco Javier Arias-Dávila y Centurión | 1751-1783 | [12] |
10 | Juan Bautista Centurión y Velasco | 1783-1785 | |
11 | María Luisa Centurión y Velasco | 1785-1799 | [3][4] |
12 | Juan José Arias-Dávila y Matheu | 1802-1850 | [5][2][13] |
13 | Francisco Javier Arias-Dávila-Matheu y Carondelet | 1850-1890 | |
14 | Ricardo Arias-Dávila y Matheu | 1890-1926 | [14] |
15 | Manuel Arias-Dávila y Manzanos | 1926-1979 | |
16 | Enriqueta Arias-Dávila-Manzanos y Danvila | 1979-2006 | [1][6][15] |
17 | Manuel Arias-Dávila y Balmaseda | 2006-Avui |
Referències
- ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 «Condes de Puñonrostro» (en castellà). Portal de Archivos Españoles - PARES. Ministeri de Cultura i Esport. [Consulta: 18 juliol 2022].
- ↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 Burgos, Augusto de. Blasón de España. Libro de oro de su nobleza (en castellà). vol. 5. Madrid: Imprenta de Don Pedro Montero, 1859, p. 151-162.
- ↑ 3,0 3,1 Segura Herrero, Gabriel. «María Luisa Centurión y Velasco» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 20 octubre 2021].
- ↑ 4,0 4,1 Hurtado de Mendoza, Enrique «Los Centurión, marqueses de Estepa y su línea cubana». Hidalguía, núm. 256-257, 1996, pàg. 343-344.
- ↑ 5,0 5,1 Gangotena y Jijón, Cristóbal de «Los Matheu, Marqueses de Maenza, después Marqueses de Casa-sola y Condes de Puñonrostro, Grandes de España». Boletín de la Sociedad Ecuatoriana de Estudios Históricos Americanos, vol. 4, núm. 10, 1920, pàg. 137-146.
- ↑ 6,0 6,1 «Orden JUS/1123/2006, de 24 de marzo, por la que se manda expedir, sin perjuicio de tercero de mejor derecho, Real Carta de Sucesión en el título de Conde de Puñonrostro, con Grandeza de España, a favor de don Manuel Balmaseda Arias-Dávila-Manzanos.». Boletín Oficial del Estado, 24-03-2006.
- ↑ Vilar y Pascual, Luis. Diccionario histórico, genealógico y heráldico de las familias ilustres de la monarquía española (en castellà). vol. 3. Madrid: Imprenta de D. F. Sánchez a cargo de Agustín Espinosa, 1860, p. 23-25.
- ↑ «Por D. Francisco Arias Dauila y Bobadilla, sobre la perpetuydad de su titulo de Conde. La duda que se Propone, es, si el dicho titulo es perpetuo para los sucessores del mayorazgo de Puñonrostro, o si se acabò con la vida del Conde don Iuan Arias, a quien se concedio [...]» (en castellà). Biblioteca Digital del Patrimonio Iberoamericano. [Consulta: 8 agost 2022].
- ↑ Rama Patiño, Luz; Vázquez Lijó, José Manuel. «Juan Arias Pacheco y Dávila» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 8 agost 2022].
- ↑ Segura Herrero, Gabriel. «Gonzalo Joseph Arias Dávila Coloma» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 8 agost 2022].
- ↑ Segura Herrero, Gabriel. «Diego Lucas Arias-Dávila Croy» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 8 agost 2022].
- ↑ Segura Herrero, Gabriel. «Francisco Javier Arias-Dávila Centurión» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 8 agost 2022].
- ↑ Valle de Juan, María Ángeles. «Francisco Javier Arias-Dávila Matheu y Carondelet» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 8 agost 2022].
- ↑ Barredo de Valenzuela, Adolfo «Doctrina nobiliaria del tribunal supremo». Hidalguía, núm. 210, 1988, pàg. 395-397.
- ↑ «La familia Arias Dávila siempre se ha considerado segoviana» (en castellà). El Adelantado, 10-07-2022. [Consulta: 8 agost 2022].